L64 Csiki Ernő 



szúkás tojástormák, belaö szélük nem öblös, a homlok közepén 

 gödröcske van. Az előtör háta barántos, fénylő, egyszerűen pon- 

 tozott, elül hefűződőtt, elülső széle a közepén nem öblös. A 

 szárnyfedők felbajló fogacskázott tőéle a paizsocska felé erősen 

 befelé hajló éa itt megszakított, felületükön sorokban elhelyezett 

 szőrökkel, a csúcsuk meredeken domború, A melltő rövid, az 

 összeálló elülső csípőkig kimetszett; a has vízszintes. Az első 

 lábfejíz hosszabb mint a többi, a harmadik íz szeles kétkaréjú. 

 A f a j k m e g h a t á r o z ó kulcsa: 

 1. A szárnyfedők második kÖzfcerecskéje a csúcson mélyí- 

 tett es itten szemesesor nélküli 1. piniperda. 

 A szárnyfedők második közterecskéje a csúcson nem 

 mélyített es itten úgy mint a töltőin szemcsesorral 



diszitct'. 2. minor. 



A fajok l e i r á s a : 



1. Myelophilus piniperda. Linné {testacem Fabr., analogus Lee.) 



Teste hosszúkas, majdnem hengeres, fekete vagy sárga, 

 ritkán fekete, rozsdabarna szárnyfedőkkel, fénylő, finom szürke 

 szőrökkel fedett, a csápok és a lábfejízek világos barnák. A fej 

 szétszórtan mélyen pontozott, ormányan felül éles kiemelkedő 

 leczczel. Az előtör háta szelesebb mint hosszú, kúpforma, elül 

 befűződött, felül szétszórtan és nem mélyen pontozott, hosszanti 

 középvonala sima. A szárnyfedők pontozottan-barázdasok, a köz- 

 terekben finoman pontozottak. elül ránezoltan szemerskezettek. 

 hatni sortét viselő szemecskesorral. A hímek kisebbek, a szarny- 

 fedŐCSÚCS barázdája melyebb", a nőstényeké sekélyebb. Hossza 

 4 — 4.5 nem. 



Előfordul majdnem az egész palaearktikus tájban es Észak 

 Amerikában. Ismeretes egész Európából, a Kanári-szigetekről, 

 Algírból, a Kaukázusból. Szibériából és Japánból, legészakibb 

 termőhelye Lapphon. Termőhelyei: Szegzárd, Mátyásdomb 

 (Vas viil), Trencsen, Poprád- völgy, Bártfa, Xagy-Mihály. Nagy- 

 bocskó, Hadad. Maroslieg\ seg, BraSSÓ, Kis-Talmács : Bosznia : 

 Viicjalnka. Románja planina, Semee, Rogatica, Kalinovik. 



Tápnövénye az erdei fenyő (Pi/nus süucstris), továbbá /'. 

 strobus, cembra, pinea, maritima, emstriaca és ritkán Pieea exelsa, 

 Larix ewropaea. Az erdei fenyő nagy ellensége, ilyen fenyvesben 

 óriási karokat okoz. Rajzása sokszor mar aprilisbeii kezdődik. A 

 nőstények ilyenkor megkezdik a menetek hefúrnsát a kéregbe 

 es ekkor történik a párzás is. Évenkélll két nemzedéke van, a 



