Geyer G. Gyula. 49 



Allatphaenologiai vitás ügyben: Terin. tud. közi. VI. 1S74. 

 168. 1. 



Zoophaenologiai észleletek Rókuszon, a keleti Tátra alján 

 és környékén. M. Kárpát-Egyesület évk II. 187ó. 110—119 lap. 



Zoophaenologiai észleletek Szepes Iglón es környékén. U. o. 

 III. 187u. 54—87. 1. és IV. 1877. 32. 1. 



Allatphaenologiai adatok : Rozsnyó és környéke. U. o. 1877. 

 2—32. 1. 



Megfigyeléseiben eleinte Gömör megyére, később, iglói tar- 

 tózkodása alatt Szepes megyére szorítkozott és különösen a Ma- 

 gas Tátrán kutatott szép eredménynyel, úgy, hogy több lepke- 

 faj magyar honosságának megállapítása neki köszönhető. Nevét 

 viseli a Melitaea P/webe-nek egyik szép eltérése. Gyűjteményeit 

 az iglói gymnasium tulajdonába bocsátotta. 



A répalégy 1 ) 



Irta Jablonowski József. 



Ha a megmaradt czukorrépa annyira megerősödött, hogy 

 már 3 — 4 pár levele van és ritkítható, némely évben sok levélen 

 sajátszerű hártyás felpuffadás, lapos hólyagosodás vehető észre. 

 Ilyen hólyagosodás látható- egész nyáron és ősszel. Ezen kisebb- 

 nagyobb hólyagban él egy, vagy két fehér nyű, amely a hólya- 

 gosodást okozta. E nyű a répalégy lárvája. 



A répalégy {Pegomyia hyoscyami Panz., egyéb nevei 

 — néhánynak az elhagyásával — Anthomyia atriplicis Gour., 

 chenopodii Rond., conformis Fali., cunicularis Rond., effodiens 

 Romi., egens és exilis Meig., betae Curt., spinaciae Holmgr. és 

 vicina Lint. E sok név onnan ered, hogy a répalégy a répán 

 kívül sok más növény, gyom levelében is élősködik és az egyes 

 gazdanövények szerint egyszer világosabb, máskor sötétebb ár- 

 nyalatban akad. A világosabb a P. hyoscyami, a sötétebb betac.). 

 1. ábra. A és a, a. — A házi légynél valamivel kisebb és szür- 

 kébb színű, színezete többé-kevésbbé változó. Teste 5 — 6 mm. 

 hosszú. — Feje mintha ezüstös-szürke poros s ezenkívül kissé 



x ) Mutatvány szerzőnek ..A czukorrépa állati ellenségei" czírnü mun- 

 kájából. 



