Á répalégy. 



53 



már 7—8 nap múlva teljesen megnőtt. Ilyenkor 9 — 10 mm. 

 hosszú, szennyes fehér, elül hegyes, hátrafelé vastagodott ; elül 

 a hegyes végén feketéllik a két kaparó horga (m.), hátsó fele a 

 bélcsövében levő zöld répalevéltől zöldesnek látszik. 



A megnőtt lárva legtöbbször elhagyja a hólyagos levelet 

 és sekélyen földbe, kissé a felszíne alá furakodik. Itt — 7 mm. 

 nagyságú, hosszúkás tojás-alakú, vörhenyes bábbá alakul át. 

 Későbben színe sötét-barna lesz. Némely nyű, kiváltképen a 

 nyári, nem hag} 7 ja el a hólyagos levelet, hanem benne bábozódik 



mczúr£le\j 



2. A répalégy nyüvének rágása a fiatal répalevélben. 

 — Nagyított kép. — 



be. A bábból 10 — 12 nap múlva rajzik ki a légy és néhány napi 

 szünet után rögtön hozzá fog a szaporításhoz. Magát a legyet 

 nehéz meglátni a táblán, mert nem igen röpködik s ha száll, 

 akkor is alant röpül és szürkés-barna színével nem igen tűnik 

 fel. Virágokon — úgy látszik — nem igen tanyázik. Ha pedig 

 a majdnem maga alá hajlított potrohával a répatábla földjén 

 pihen, akkor még kevésbbé szembeszökő. 



Az első, kora tavaszi ivadékát csakhamar követi megsza- 

 kítás nélkül a többi és a szaporodás egészen késő őszig tart, a 



