8 f\. Aigner La 



abban \\z esetben azonnal oly lepkét nyerünk, mely több tekin- 

 tetben megközelíti a kisebb fajt. 



Eme kisérletek eredményei eszerint alkalmasak arra, hogy 

 nyos rokon fajok és alakoknak a természetben való differen- 

 tiáíódására és kialakulására s azok okára fényt derítsenek. Ezek 

 az okok alighanem a hőmérsékleti viszonyok változásában kere- 

 sendők, amelyek alá az illető rovártypusok elődei jutottak. 



Ámde a hőség befolyása alatt kísérletileg nemcsak a ruhá- 

 zatban, hanem a physologiai körülményeken is állottak be válto- 

 zások. A keresztezés! kísérleteknél például arról kellett gondos- 

 kodni, hogy az illető két faj, mely különben nem egyidejűleg 

 szokott fellépni, egyidőben váljék ivaréretté. Ehhez képest mindig 

 oly hőmérsékleti viszonyok közt kell fejlődniök. melyek az illető 

 fajokra nézve megközelítik a rendes viszonyokat, mert különben 

 mind a hímek, mind a nőstények részben vagy teljesen 

 elvesztik szaporító képességüket. Szamos fajnak párosodása a 

 szabad természetben egészen meghatározott, p irczre vágó időben 

 történik. A Düina Tiliae L. hímje p. o. esti 7á9 — l /ú0 óra közt 

 repül, a Smerinthus ocelláta-é V2II — 1 /z2 óra, s a Suturain Pyrié 

 12 — 3 óra között. Ez az idő kétségtelenül összefüggésben áll az 

 illető faj repülésére alkalmas hőmérsékleti optimummal. 



Eddigelé a külvilág ama befolyásai közül, melyek a phylo- 

 genetikai folyamatban az organismusoknak nemcsak külső átido- 

 mítására, hanem önálló új fajok Jcialah is jelentősi 



bírtak, többnyire és bizonyára teljed joggal az éghajlati befolyá- 

 sokat tekintették a legfontosabbaknak. Az éghajlat komplikait 

 egészében pedig a hőmérséklet tekintendő az élő világ differ&i 

 lódásának döntő tényezőjének. Vele s általa képesek vagyunk 

 rleti úton messzemenő morpholo 'iai és kimutathatólag physio- 

 logiai átidomulásokat is előidézni. 



