48 Csiki Ernő. 
neme, hanem annak egyes részei is más-más fajok tanyája, más- 
más fajok lakják a kérget, a háncsot, a fásszövetet, mások a 
törzset, az ágakat stb. Táplálékul növényi részek, főleg a növé- 
nyi nedvek szolgálnak ; táplálékuk felvétele czéljából a fiasításra 
szolgáló menetektől eltérő meneteket rágnak. 
A gazdanövényt háromféle okból hagyhatják el és pedig 
vagy azért, hogy az ivarérett példányok új fiasításra alkalmas 
növényt leljenek, vagy a nem ivarérett bogarak táplálkozásukra 
alkalmasabb és végül, hogy áttelelésre alkalmas rövényt keres- 
senek. A szú-félék sokszor, különösen ha tavasszal meleg időjá- 
rás van, egész rajokban hagyják el tanyájukat és új fát keresnek, 
hogy petéiket lerakhassák. A szú-félék ezen rajzása az egyes 
fajok szerint különböző időben történhetik, így a korán rajzók 
márczius és április (kivételesen februárius) hónapokban, a későn 
rajzók április és május hónapokban vagy még későbben (pl. hegy. 
vidékekben) hagyják el meneteiket. 
A párosodás a menetekben, vagy a rajzás után az új tápláló 
növényen a befúrás előtt vagy a befúrás után a kitágított anya- 
menetben (párzási vagy anyaüreg) történik. Az anyautat a nős. 
tény rágja és ekkor a hím a félig künn levő nőstényt megter- 
mékenyíti, ritkábban bennt az anyamenetben történik a párosodás. 
Másik módja az, hogy a hím rágja az anyamenetet, melyben az utána 
bekerülő nőstényeket megtermékenyíti, melyek azután a petéket 
lerakják. Az anyaállat az anyamenet oldalába kis fülkét rág, 
ebbe lerakja petéjét, azt faliszttel befedi és így elzárja külső ég- 
hajlati behatásoktól, de amellett az anyamenetet is a maga ré- 
szére szabadon tartja. A petékből kikelt lárvák különböző alakú 
meneteket rágnak, melyek a lárvák testének növekedésével mind 
szélesebbek lesznek, végül kitágulnak; ebben a kitágulásban ala- 
kulnak át bábbá, a miért bábüregnek is nevezzük A kifejlődött 
állatok a bábüregből többnyire egyenesen kifelé vezető menetet 
rágnak, a kirepülési lyukat, melyen át a fát elhagyják. A kire- 
pülési nyilásokat a berágási lyukaktól könnyen különböztethetjük 
meg, mert azok egyenes irányban haladnak a kéreg felszíne 
felé, míg az utóbbiak rejtettek és a kéreg legvékonyabb részein ha- 
tolnak keresztül. A kifejlődött bogarak ritkábban nem egyenesen 
kifelé, hanem szabálytalan, a jellemző rágványokat elesúfító me- 
neteket rágnak. 
A rágványok alakja az egyes fajok szerint változik. Az 
anyamenetek elhelyezése, iránya és száma más-más typusú rág- 
ványt eredményez ; főbb alakjai a következők : 
