68 lrodalom 
eg 
Pilema Vairm (Münechener Koleopterolog. Zeitsehr. III. 
1906. p. 55 : 64). 
A Pilemiák (4 fajjal) meghatározó kulcsa és a fajok és al- 
fajok részletes leírása, földrajzi elterjedésükre és bivlogiájukra 
vonatkzzó adatok felhasználásával megirt alapos kis értekezés, 
melyben hazánk két faja (/uürsutula és tigrina) is tárgyaltatik. 
Csiki Ernő. 
Daniel, Dr. K., Revision der Phytoecia- Untergattung 
k 
Daniel, Formanek, Ganglbauer, Schultze, Wagner £ Zim- 
mermann, Beitrage zur KöleopteTren-:Geomas 
phie. (Műnehener Köoleopterolog. Zeitsechr. III 1906. 7áp: 
35— 50). 
Fennt felsotolt szakbúvárok ezen ezikkben érdekes  ada- 
tokat közőlnek, melyek között faunánkra vonatkozók is vannak. 
Igy Wagner a Notioplulus hypocrita. Putz.-t Boszniából (Maklen- 
szoros), Formanek a Ceutorrhynchus Pandellei Bris.-t a Tát- 
rából (Csorba-tó), Sehultze a Coelodes rubricus GyIlh.-t Fiu- 
méról, Homorosoma  validirostris  GyIllh.-t Kalocsáról, Phytobius 
muricatus Ch. Bris.-t Horvátországból,  Phrydiuchus — Speisert 
Schultze-t Kalocsáról és Rumáról, Ceutorrhynchus virgatus (Ggyllh.-t 
Erdélyből,  C. Sahlbdergi Sahbg. Magyarországból, C. Beckeri 
Schultze-t Szlavoniából, CC. unguhcolhs Schultze-t Erdélyből és 
Boszniából (Maklen-szoros), €. ornatus Gyllh.-t Magyarország, 
Szlavonia és Boszniából, €. gbbicoltis Sehultze-t  Brassóról és 
egyenként Magyarország más pontjairól, €. cognatus Schultze-t 
Brassóról, C. pallhdicornis H. Bris-t Magyarországból, C. amph- 
penms Sehultze-t Budapestről és €C. curvistriatus Schultze-t Bosz- 
niából, J. Daniel az Aegialia sabuleti var. latipuneta Grdl-t a 
Tátrából (Csorba-tó), K. Daniel a Bembidium fasciolatum Dft.-t 
Kalocsáról, Perigona, migriceps Dej.-t Rumáról, Ptiochus perttelotdes 
Fuss-t Rumáról Rhytidosoma . monticola Otto-t Boszniából (Maklen- 
szoros),  Ceuthorrhynchidius baldensis Sehultze-t a BjelasSnicáról 
(Herezegovina), Orchestes sparsus HWahrs. Trebinjéről, (Gymnetron 
herbarum Bris.-t Ruma, Karolyváros és Uvacról és a Jehopalopus 
spimcorms Ab.-t Ledenikről (Karst) említi. Csiki Ernő. 
