A répalevt.lít pnsztitó paizsos bogarak. 139 



{Cassida) annyira jellemző levélrágásáról, a melyről alább lesz 

 szó, hallgat. Valószínűnek tartom, hogy az illető, mint az mái- 

 annyi sok más hasonló esetben megtörtént, futólagos keresés 

 után más bogarat nem talált s így a kezeügyébe véletlenül 

 jutott bogarat (Cassida vittata Vili.) vádolta meg a kártevéssel 



Kaltenbach szerint ez utóbbi bogár a csalányon és m&s 

 munkák szerint az aczaton (Cirsium arvense L.) ; a csibehúrón 

 (Spergula) s a fekete búzavirágon (Centaurea nigra) él. 2 ) 



Minthogy tehát számottevő kárt csak a paizsos labodabogár 

 okoz, az alábbiakban csak ő róla lesz szó. 



Életmódja. A paizsos labodabogár kora, tavaszszal mint 

 bogár jelenik meg s eleinte, míg gazclanövénye megnő, czéltala- 

 nul bolyong. Majd lassankint gyülekezni kezd a fejlődő, levelesedő 

 libatopon. Május elején párosodik. Puszta-Poón (Almássy Imre 

 gróf uradalmában) 1905-ben a czukorrépában sűrűn kihajtó liba- 

 topon május 4-én sűrűn párosodott és vígan röpködött egyik 

 növényről a másikra; ugyanez év május 26-án Nagyhortobágyon 

 a tavaszi búzában hatalmasan megnőtt libatopon szintén javában 

 folyt a párosodás, de a libatop levelén már sok volt a letojt 

 tojás is. Két évvel korábban pedig Puszta-Varsányban feljegyez- 

 tem, hogy június 10-én a libatopon még igen kevés tojás van és 

 igen sok parányi lárva között akad egy harmadnyira felcserepe- 

 dett nagyobb lárva is, a mely a libatopnak (valószínűleg Cheno- 

 podium album L.) levelét annyira lerágta, mint a miként azt az 

 akkor szedett s itt bemutatott egyik példány felére kisebbített 

 képén láthatjuk. De június 27-én volt ugyanott teljesen kifejlődött 

 bogár is. 



Ezekből az adatokból tehát nyilvánvaló, hogy a labodabogár 

 lassan gyülekezik a labodán, tojás lerakásának ideje pedig elhú- 

 zódhatik egészen június végéig. 



Tojását a libatop levelének fonákjára tojja, de ha e gyom, 

 teszem azt sűrű, árnyékos búzában, bükkönyben vagy 

 nagyobb gaz között terem, látható a tojása a levél színén is. 

 Tojását kis csomóba tojja. E csomó körülbelül olyan nagy, mint 

 a bogár fél teste. Egy csomóban 6 — 10 — 15 tojás van és sűrű, 

 ragadós, kocsonyás anyaggal annyira be van takarva, hogy a 

 tojás alakja csak kevéssé látható. Tojása hosszúkás, 1 mm, 

 hosszú és szennyes zöldes-fehér. A tojás egymás mellett és 

 egymás fölött két rétegben fekszik a csomóban. A frissen letojt 



2 j Kaltenbach J. H. : Die Pnaiizenfeinde. 1874. — 64. és 527. i. 



