﻿142 
  NORDENSKIÖLD, 
  MÖJLIGH. 
  AF 
  SJÖFART 
  1 
  SIB. 
  ISHAFVET. 
  

  

  rådande 
  i 
  fråga 
  om 
  Kara-hafvet, 
  bör 
  derför 
  ändtligen 
  vara 
  

   skingrad, 
  och 
  man 
  bör 
  med 
  så 
  mycket 
  större 
  skäl 
  kunna 
  motse, 
  

   att 
  en 
  liflig 
  sjöfart 
  inom 
  en 
  snar 
  framtid 
  skall 
  uppstå 
  härstädes, 
  

   som 
  denna 
  väg 
  är 
  den 
  enda, 
  på 
  hvilken 
  en 
  mängd 
  billigare 
  varor 
  

   med 
  fördel 
  kunna 
  införas 
  till 
  Ob-Jenisejs 
  ofantliga 
  flodområde. 
  

   En 
  kort 
  framställning 
  om 
  de 
  naturförhållanden, 
  hvilka 
  kunna 
  

   vara 
  af 
  vigt 
  för 
  sjöfarten 
  i 
  Kara-hafvet, 
  äfvensom 
  en 
  kort 
  an- 
  

   tydan 
  om 
  de 
  åtgärder, 
  hvilka 
  borde 
  vidtagas 
  för 
  dess 
  betryg- 
  

   gande, 
  torde 
  derför 
  här 
  vara 
  på 
  sin 
  plats. 
  

  

  Förmodligen 
  betäckes 
  Kara-hafvet 
  om 
  vintern 
  med 
  ett 
  åt- 
  

   minstone 
  tidtals 
  sammanhängande 
  istäcke. 
  Detta 
  sönderbrytes 
  

   tidigt 
  på 
  året 
  och 
  bortsmälter 
  sedermera 
  nästan 
  fullständigt 
  

   under 
  sommarns 
  lopp, 
  så 
  att 
  hela 
  hafvet 
  vid 
  slutet 
  af 
  sommarn 
  

   skulle 
  vara 
  isfritt, 
  ifall 
  ej 
  en 
  från 
  Ishafvet 
  kommande 
  nord- 
  

   ostlig 
  ström 
  i 
  förening 
  med 
  nordliga 
  vindar 
  förde 
  nya 
  is- 
  

   massor 
  från 
  Polarhafvet 
  ned 
  längs 
  Novaja 
  Semljas 
  ostkust, 
  

   I 
  södra 
  delen 
  af 
  Kara-hafvet 
  motväges 
  visserligen 
  denna 
  polar- 
  

   ström 
  till 
  en 
  del 
  af 
  varma 
  vestliga 
  och 
  sydliga 
  strömmar, 
  

   hvilka 
  dels 
  förorsakas 
  af 
  den 
  svaga 
  utgrening 
  af 
  Golfström- 
  

   men, 
  som 
  genom 
  Matotschkin-sundet 
  tränger 
  in 
  i 
  Kara-hafvet, 
  

   dels 
  af 
  de 
  strömmar, 
  som 
  från 
  Petschora-floden 
  framgå 
  genom 
  

   Kariska 
  porten 
  och 
  Jugor 
  schar 
  mot 
  öster, 
  dels 
  af 
  de 
  floder, 
  

   som 
  mynna 
  på 
  hafvets 
  södra 
  kust 
  och 
  hvilka 
  liksom 
  Petschora 
  

   under 
  senare 
  delen 
  af 
  sommarn 
  föra 
  till 
  hafvet 
  ej 
  obetydliga 
  

   vattenmassor, 
  uppvärmda 
  öfver 
  vattnets 
  fryspunkt. 
  Men 
  dessa 
  

   strömmar 
  äro 
  i 
  alla 
  fall 
  så 
  svaga 
  och 
  i 
  början 
  af 
  sommarn 
  så 
  

   svagt 
  uppvärmda, 
  att 
  de 
  först 
  i 
  förening 
  med 
  högsommarns 
  

   luftvärme 
  förmå 
  öppna 
  en 
  bred 
  isfri 
  ränna 
  längs 
  kusten 
  från 
  

   Jugor 
  schar 
  till 
  Hvitön. 
  Öster 
  om 
  denna 
  ö 
  förorsaka 
  de 
  ofant- 
  

   liga 
  vattenmassor, 
  som 
  Ob 
  och 
  Jenisej 
  gjuta 
  ut 
  i 
  hafvet, 
  en 
  

   väldig 
  ström 
  från 
  söder, 
  hvilken 
  sannolikt 
  ganska 
  tidigt 
  på 
  

   året 
  rensar 
  hafvet 
  från 
  det 
  under 
  vintern 
  bildade 
  istäcket, 
  

   hvarvid 
  detta 
  dock 
  till 
  en 
  del 
  ersattes 
  genom 
  de 
  betydliga 
  

   massor 
  af 
  flodis, 
  som 
  på 
  denna 
  väg 
  nedföras 
  till 
  hafvet. 
  Denna 
  

   ström 
  fortsätter 
  sedan, 
  med 
  en 
  af 
  jordens 
  dagliga 
  rörelse 
  här- 
  

   rörande 
  böjning 
  mot 
  öster, 
  längs 
  Tajmyrlandets 
  vestkust 
  till 
  

   kap 
  Tscheljuskin, 
  för 
  att 
  derifrån 
  oförhindrad 
  af 
  land 
  taga 
  en 
  

   ännu 
  mera 
  ostlig 
  riktning 
  och 
  sålunda 
  bidraga 
  till 
  bildande 
  

   af 
  det 
  isfria 
  vattnet 
  mellan 
  Asiens 
  nordspets 
  och 
  Lena-flodens 
  

   mynning. 
  

  

  Mot 
  hösten 
  minskas 
  isen 
  i 
  Kara-hafvet 
  allt 
  mer 
  och 
  mer, 
  

   så 
  att 
  det 
  slutligen 
  vid 
  den 
  tid, 
  då 
  ny 
  is 
  börjar 
  bilda 
  sig, 
  är 
  

   helt 
  och 
  hållet 
  fritt 
  från 
  gammal 
  drifis, 
  på 
  några 
  smärre 
  isfält 
  

  

  