﻿146 
  NORDENSKIÖLD, 
  MÖJLIGH. 
  AF 
  SJÖFART 
  I 
  &IS. 
  ISHAFVET. 
  

  

  sätta 
  färden 
  söder 
  ut 
  i 
  den 
  öppna 
  vattenrännan 
  längs 
  No 
  vaja 
  

   Semljas 
  ostkust 
  till 
  höjden 
  af 
  Jugor 
  schar 
  för 
  att 
  först 
  i 
  Kara- 
  

   hafvets 
  södra 
  del 
  segla 
  öfver 
  detsamma; 
  

  

  6:0. 
  Vägen 
  norr 
  om 
  Novaja 
  Semlja 
  är 
  visserligen 
  ofta, 
  

   kanske 
  de 
  flesta 
  år, 
  öppen 
  på 
  senhösten. 
  Den 
  bör 
  dock 
  und- 
  

   vikas, 
  emedan 
  fartygen, 
  om 
  de 
  inneslutas 
  i 
  den 
  här 
  kring- 
  

   drifvande 
  grofva 
  packisen, 
  lätt 
  kunna 
  drabbas 
  af 
  den 
  berömda 
  

   österrikiska 
  expeditionens 
  öden; 
  

  

  7:o. 
  Stiltje 
  är 
  under 
  juli 
  och 
  augusti 
  månader 
  ofta 
  rådande 
  

   i 
  Kara-hafvet, 
  till 
  följd 
  hvaraf 
  de 
  fartyg, 
  som 
  användas 
  här- 
  

   städes, 
  antingen 
  böra 
  vara 
  ångbåtar 
  eller 
  segelfartyg 
  försedda 
  

   med 
  hjelpmaskin, 
  eller 
  ock 
  bör 
  segelfartyget 
  åtföljas 
  af 
  en 
  

   mindre 
  ångbåt, 
  som,, 
  när 
  så 
  erfordras, 
  kan 
  lemna 
  detsamma 
  

   bogseringshjelp. 
  Om 
  hösten 
  kunna 
  fartygen 
  påräkna 
  god 
  vind 
  

   för 
  återfärden 
  till 
  Europa. 
  

  

  Hvad 
  de 
  åtgärder 
  beträffar, 
  som 
  böra 
  vidtagas 
  för 
  betryg- 
  

   gande 
  af 
  sjöfarten 
  i 
  dessa 
  farvatten, 
  synas 
  mig 
  följande 
  vara 
  

   de 
  vigtigaste: 
  

  

  Sjömätningar. 
  Visserligen 
  äro 
  Matotschkin 
  schar, 
  Kariska 
  

   porten 
  och 
  Jugor 
  schar 
  på 
  ett 
  mycket 
  förtjenstfullt 
  sätt 
  kart- 
  

   lagda 
  af 
  ryska 
  sjö- 
  och 
  landtmätare. 
  Önskligt 
  vore 
  dock, 
  att 
  

   noggranna 
  sjökort 
  blefve 
  upprättade 
  öfver 
  dessa 
  vigtiga 
  sund. 
  

   Ännu 
  angelägnare 
  är 
  det, 
  att 
  ett 
  sjökort 
  upprättas 
  öfver 
  Ma- 
  

   lygin-sundet 
  mellan 
  Hvitön 
  och 
  Jalmal. 
  För 
  att 
  få 
  någon 
  

   säker 
  kunskap 
  om 
  sundets 
  beskaffenhet 
  ditsände 
  jag 
  visserligen 
  

   1878 
  löjtnant 
  Hovgaard 
  med 
  ångbåten 
  Lena, 
  med 
  rättighet 
  att 
  

   uppehålla 
  sig 
  derstädes 
  3(3 
  timmar. 
  Ständigt 
  disig 
  luft 
  hindrade 
  

   dock 
  såväl 
  ortbestämning 
  som 
  kartläggning, 
  så 
  att 
  hans 
  arbete 
  

   måste 
  inskränkas 
  till 
  lödningar 
  i 
  sundet. 
  Dessa 
  äro 
  så 
  till 
  

   vida 
  af 
  vigt, 
  som 
  de 
  visa, 
  att 
  äfven 
  djupgående 
  fartyg 
  här 
  

   kunna 
  finna 
  en 
  god 
  ankarsättning, 
  och 
  att 
  sundet, 
  när 
  det 
  

   blifvit 
  fullständigt 
  kartlagdt, 
  sannolikt 
  är 
  fullt 
  användbart 
  

   för 
  sjöfart. 
  

  

  Sjömärken. 
  Matotschkin-sundet 
  är 
  svårt 
  att 
  anlöpa 
  från 
  

   östra 
  sidan, 
  emedan 
  alla 
  de 
  många 
  fjordmynningarne 
  i 
  denna 
  

   trakt 
  begränsas 
  af 
  bergshöjder, 
  som 
  äro 
  så 
  lika 
  kustbergfn 
  

   vid 
  sundets 
  mynning, 
  att 
  äfven 
  den, 
  som 
  förut 
  besökt 
  stället 
  

   och 
  sökt 
  taga 
  märke 
  på 
  inloppet, 
  har 
  svårt 
  att 
  känna 
  igen 
  

   detsamma. 
  Härtill 
  kommer, 
  att 
  väderleken 
  på 
  detta 
  ställe 
  vid 
  

   den 
  tid, 
  då 
  det 
  ifrågakommer 
  att 
  från 
  öster 
  angöra 
  sundet, 
  

   oftast 
  är 
  mulen, 
  så 
  att 
  en 
  noggrann 
  bestämning 
  af 
  fartygets 
  

  

  