﻿VEGA-EXPEDITIONENS 
  VETENSKAPLIGA 
  ARBETEN. 
  149 
  

  

  pråmarne 
  (läckas 
  och 
  förses 
  med 
  nödtorftig 
  segelrigg 
  och 
  ordent- 
  

   liga 
  ankaren. 
  Ifall 
  en 
  verklig 
  sjöfart 
  här 
  skall 
  anordnas, 
  be- 
  

   höfves 
  dessutom 
  ovilkorlig 
  tillgång 
  till 
  goda, 
  af 
  jern 
  bygda 
  

   bogserbåtar 
  med 
  stark 
  ångkraft, 
  men 
  så 
  grundgående, 
  att 
  de 
  

   äfven 
  kunna 
  tjenstgöra 
  högre 
  upp 
  på 
  floden. 
  De 
  för 
  ett 
  annat 
  

   ändamål 
  bygda 
  flodbåtar, 
  som 
  jag 
  såg 
  på 
  Jenisej 
  1875, 
  äro 
  

   härtill 
  alldeles 
  oanvändbara. 
  

  

  Af 
  hvad 
  jag 
  ofvanför 
  anfört 
  framgår 
  det, 
  att 
  årlig 
  sjöför- 
  

   bindelse 
  för 
  varutransport 
  enligt 
  min 
  åsigt 
  ganska 
  väl 
  kan 
  

   upprättas 
  mellan 
  Europa 
  och 
  Ob- 
  Jenisej, 
  men 
  det 
  visar 
  sig 
  

   tillika, 
  att, 
  innan 
  densamma 
  kan 
  komma 
  till 
  stånd 
  på 
  ett 
  för 
  

   handelsmannen 
  betryggande 
  sätt, 
  betydliga 
  kostnader 
  måste 
  

   nedläggas 
  på 
  sjömätningar, 
  uppförande 
  af 
  bryggor, 
  varuhus, 
  

   sjömärken, 
  räddningsupplag 
  m. 
  m. 
  Dessa 
  kostnader 
  äro 
  dock 
  

   försvinnande 
  små, 
  när 
  man 
  betänker, 
  att 
  det 
  här 
  gäller 
  att 
  

   skaffa 
  sjöförbindelse 
  till 
  hela 
  det 
  område, 
  som 
  upptages 
  af 
  

   Ob- 
  Jenisej 
  s 
  floddalar, 
  att 
  billiga 
  kanalanläggningar 
  ytterligare 
  

   kunna 
  utsträcka 
  detta 
  område 
  till 
  Lenas 
  floddal, 
  mellersta 
  

   Asien 
  och 
  norra 
  Kina, 
  och 
  att 
  kostnaderna 
  äfven 
  rundligt 
  till- 
  

   tagna 
  icke 
  blifva 
  större 
  än 
  kostnaden 
  för 
  en 
  småstadsjernväg 
  

   eller 
  föga 
  betydlig 
  hamnanläggning 
  i 
  Östersjön. 
  

  

  Vägen 
  mellan 
  Jenisej 
  och 
  Lena. 
  

  

  För 
  bedömandet 
  af 
  farvattnet 
  längs 
  denna 
  kust 
  har 
  man 
  

   tillgång 
  till 
  följande 
  iakttagelser: 
  

  

  l:o. 
  Upprepade 
  resor 
  af 
  Minin, 
  Prontschischeff 
  och 
  Laptjew 
  

   1735 
  — 
  1741. 
  Dessa 
  lyckades 
  som 
  bekant 
  icke 
  att 
  med 
  sina 
  för 
  

   isfart 
  odugliga 
  fartyg 
  tillryggalägga 
  hela 
  kuststräckan 
  mellan 
  

   dessa 
  båda 
  floder. 
  Men 
  af 
  deras 
  misslyckade 
  försök 
  får 
  man 
  

   af 
  skäl, 
  som 
  jag 
  i 
  en 
  föregående 
  uppsats 
  framhållit, 
  ingalunda 
  

   sluta 
  till 
  omöjligheten 
  att 
  med 
  nutidens 
  hjelpmedel 
  tillrygga- 
  

   lägga 
  denna 
  väg. 
  De 
  ofullständiga 
  berättelser, 
  som 
  finnas 
  of- 
  

   fentliggjorda 
  hos 
  Muller 
  och 
  Wrangel 
  1 
  om 
  deras 
  färder, 
  tyckas 
  

   tvärtom, 
  behörigen 
  belysta 
  genom 
  den 
  erfarenhet, 
  som 
  vunnits 
  

  

  1 
  P. 
  C. 
  Milller, 
  Voyages 
  et 
  découvertes 
  faites 
  par 
  les 
  Russes 
  le 
  long 
  

   <les 
  cötes 
  de 
  la 
  Mer 
  Glaciale 
  etc., 
  Amsterdam 
  1766, 
  I, 
  p. 
  189. 
  — 
  F. 
  v. 
  Wrangel, 
  

   Heise 
  längs 
  der 
  Nordkiiste 
  von 
  Sibirien 
  und 
  auf 
  dem 
  Eismeere 
  1820—1824, 
  

   bearbeitet 
  von 
  G. 
  Engelhardt, 
  Berlin 
  1839 
  (Bildar 
  83:dje 
  bandet 
  af 
  »Magazin 
  

   von 
  merkwurdigen 
  neuen 
  Reisebesebreibungen»), 
  I, 
  p. 
  46. 
  

  

  