﻿150 
  NORDENSKIÖLD, 
  MÖJLIGH. 
  AF 
  SJÖFART 
  I 
  SIB. 
  ISHAFVET. 
  

  

  under 
  Vegas 
  sjöresa, 
  visa, 
  att 
  åtminstone 
  kuststräckan 
  mellan 
  

   Jenisej 
  och 
  Tajmyr 
  samt 
  mellan 
  kap 
  Tscheljuskin 
  och 
  Lena 
  

   årligen 
  blir 
  fullt 
  tillgänglig 
  för 
  verkligt 
  sjögående 
  fartyg. 
  

  

  2:o. 
  MiddendorfFs 
  l 
  iakttagelse, 
  att 
  hafvet 
  utanför 
  Tajmyr 
  

   den 
  25 
  augusti 
  1843 
  var 
  isfritt. 
  

  

  3:o. 
  Jakuten 
  Fomins 
  uppgift, 
  att 
  om 
  sommarn 
  isen 
  med 
  

   frånlandvind 
  aflägsnar 
  sig 
  så 
  långt 
  från 
  stranden, 
  att 
  dess 
  kant 
  

   endast 
  kan 
  ses 
  från 
  bergshöjderna 
  vid 
  kusten. 
  

  

  4:o. 
  Norska 
  fångstmäns 
  erfarenhet, 
  att 
  man 
  om 
  hösten 
  

   ofta 
  kan 
  segla 
  från 
  Novaja 
  Semljas 
  nordspets 
  långt 
  öster 
  ut, 
  

   utan 
  att 
  se 
  till 
  någon 
  is. 
  2 
  

  

  5:o. 
  De 
  upplysningar, 
  som 
  denna 
  sommars 
  färd 
  med 
  Vega 
  

   lemnat, 
  enligt 
  hvilka 
  inga 
  af 
  is 
  föranledda 
  hinder 
  under 
  medlet 
  

   af 
  augusti 
  månad 
  1878 
  förefunnos 
  för 
  en 
  kustseglats 
  mellan 
  

   Jenisej 
  och 
  Lena. 
  

  

  I 
  många 
  hänseenden 
  äger 
  en 
  synnerligen 
  anmärkningsvärd 
  

   öfverensstämmelse 
  rum 
  mellan 
  Grönlands-hafvet 
  3 
  och 
  norra 
  

   delen 
  af 
  Kara-hafvet. 
  4 
  Båda 
  hafven 
  öfvergå 
  utan 
  någon 
  land- 
  

   begränsning 
  i 
  det 
  egentliga 
  polarhafvet 
  och 
  äro 
  åt 
  ömse 
  sidor 
  

   begränsade 
  af 
  kuststräckor, 
  som 
  framlöpa 
  i 
  riktning 
  af 
  nord 
  

   eller 
  nordost 
  till 
  syd 
  eller 
  sydvest. 
  I 
  båda 
  hafven 
  framgå 
  

   tvänne 
  vattenrika 
  strömmar 
  mellan 
  de 
  omgifvande 
  landen. 
  

   Den 
  ena 
  af 
  dessa 
  för 
  polarhafvets 
  kalla 
  vatten 
  mot 
  sydvest 
  

   och 
  bringar 
  väldiga 
  ismassor 
  med 
  sig, 
  hvilka 
  pressas 
  mot 
  

   Grönlands 
  och 
  Novaja 
  Semljas 
  östra 
  kuster. 
  Den 
  andra 
  går 
  

   från 
  SV 
  till 
  NO 
  och 
  åstadkommer 
  en 
  vidsträckt 
  isfri 
  ränna 
  

   längs 
  vestkusten 
  af 
  såväl 
  Spetsbergen 
  som 
  Tajmyr-halfön. 
  

   Men 
  medan 
  den 
  kalla 
  strömmen 
  i 
  Kara-hafvet 
  är 
  försvinnande 
  

   liten 
  i 
  jämförelse 
  med 
  den 
  ofantliga 
  kalla 
  strömmen 
  i 
  Grön- 
  

   lands-hafvet, 
  är 
  deremot 
  den 
  obet} 
  r 
  dliga 
  del 
  af 
  Golfströmmen, 
  

   som 
  framgår 
  längs 
  Spetsbergens 
  vestkust, 
  knappast 
  så 
  vatten- 
  

   rik, 
  som 
  den 
  från 
  Ob- 
  Jenisej 
  härrörande 
  vattenströmmen 
  i 
  

   östra 
  delen 
  af 
  Kara-hafvet. 
  

  

  ' 
  Middendorff, 
  Reise 
  in 
  den 
  äussersten 
  Norden 
  und 
  Osten 
  Sibiriens, 
  

   Bd 
  IV: 
  1 
  sid. 
  21 
  & 
  508. 
  

  

  2 
  Redan 
  1664 
  seglade 
  den 
  holländske 
  hvalfångaren 
  Wilhelm 
  de 
  Vlamingh 
  

   i 
  ett 
  fullkomligt 
  öppet 
  haf 
  rundt 
  om 
  Novaja 
  Semljas 
  nordspets, 
  från 
  Bai*entz' 
  

   vinterhamn 
  mot 
  OSO 
  till 
  74° 
  n. 
  br. 
  Beklagligen 
  anger 
  Witsen, 
  hos 
  hvilken 
  en 
  

   berättelse 
  om 
  hans 
  resa 
  först 
  anföres 
  efter 
  meddelande 
  af 
  Vlamingh 
  sjelf, 
  

   icke 
  närmare 
  årstiden 
  då 
  den 
  företogs. 
  (Jämför 
  Nicolaes 
  Witsen, 
  Noort 
  

   ooster 
  gedeelte 
  van 
  Asia 
  en 
  Europa. 
  Tvveede 
  druck, 
  Amsterdam 
  MDCCV. 
  

   Nieuwe 
  uitgaaf 
  MDCCXXXV. 
  T. 
  II, 
  p. 
  902.) 
  

  

  3 
  Härmed 
  menar 
  jag 
  hafvet 
  mellan 
  Spetsbergen 
  och 
  Grönland. 
  

  

  4 
  Hafvet 
  mellan 
  Tajmyr-halfön 
  och 
  Novaja 
  Semlja. 
  

  

  