﻿200 
  ALMQVIST, 
  LICHENOLOGISKA 
  IAKTTAGELSER. 
  

  

  Lafvegetationen 
  utgjordes 
  således 
  nästan 
  uteslutande 
  af 
  

   krustalafvar 
  ; 
  de 
  blad- 
  och 
  busklika, 
  tillhörande 
  slägtena 
  Xan- 
  

   thoria, 
  Cladonia, 
  Stereocaulon, 
  Thamnolia, 
  Parmelia, 
  Peltigera 
  

   och 
  Collema, 
  voro 
  representerade 
  af 
  få 
  och 
  i 
  de 
  flesta 
  fall 
  klent 
  

   utvecklade 
  individer. 
  Af 
  Usneacei, 
  Umbilicariacei 
  och 
  Stictacei 
  

   iakttogs 
  ingen 
  art. 
  Rikast 
  på 
  individer 
  voro 
  familjerna 
  Leca- 
  

   noracei 
  med 
  Lecanorse, 
  Caloplacse 
  och 
  Pertusarise, 
  Lecideacei 
  

   med 
  Lecidea, 
  Biatora, 
  Bilimbia, 
  Toninia, 
  Blastenia 
  och 
  Rhizo- 
  

   carpon-arter 
  samt 
  Verrucariacei 
  hufvudsakligen 
  med 
  Polyblastia 
  

   och 
  Verrucaria-arter. 
  Sclerolichenes 
  föga 
  representerade; 
  af 
  

   Caliciei 
  sågs 
  ingen. 
  

  

  2. 
  Wajgatsch, 
  Bolwanski 
  Noss 
  (09° 
  40' 
  N. 
  Lat, 
  och 
  60° 
  10' 
  O. 
  Long. 
  

   Gr.) 
  besöktes 
  den 
  31 
  juli. 
  Uppehåll 
  o 
  timmar. 
  

  

  Liksom 
  på 
  södra 
  stranden 
  af 
  Jugor 
  schar 
  utgöres 
  grunden 
  

   härstädes 
  af 
  silurisk 
  kalk, 
  grå 
  kalk, 
  blandad 
  med 
  skiffer 
  1 
  , 
  

   men 
  betydligt 
  mindre 
  vittrad 
  än 
  på 
  denna. 
  Sjelfva 
  udden 
  

   höjde 
  sig 
  tvärbrant 
  till 
  ungefär 
  50 
  fots 
  höjd. 
  På 
  den 
  tvära 
  

   branten 
  sågs 
  ej 
  en 
  enda 
  laf, 
  beroende 
  sannolikt 
  på 
  den 
  starka 
  

   vittringen. 
  Tundran 
  uppe 
  på 
  sjelfva 
  udden 
  var 
  ganska 
  väl 
  

   täckt 
  med 
  fanerogamer 
  och 
  lafvar 
  tillsammans. 
  Här 
  funnos 
  

   stora 
  kalkstenar, 
  på 
  hvilka 
  en 
  rik 
  växtlighet 
  af 
  lafvar 
  ut- 
  

   vecklat 
  sig; 
  bland 
  andra 
  en 
  offersten 
  yppigt 
  öfvertäckt 
  med 
  

   mossa, 
  bland 
  hvilken 
  frodades 
  Xanthoria 
  lychnea, 
  Physci?e 
  c. 
  

   fr., 
  Caloplaca? 
  m. 
  fl. 
  Här 
  stodo 
  också 
  en 
  mängd 
  träfigurer 
  

   öfvervuxna 
  bland 
  annat 
  med 
  Buellia 
  myriocarpa 
  och 
  Caloplacse. 
  

   Strax 
  öster 
  om 
  udden 
  var 
  stranden 
  lägre; 
  på 
  skifferstycken 
  

   växte 
  här 
  ymnigt 
  Caloplacse 
  (elegans 
  och 
  pyracea), 
  Xanthoria? 
  

   iparietina 
  och 
  lychnea), 
  Aspicilise 
  m. 
  fl. 
  

  

  Laffloran 
  var 
  härstädes 
  i 
  hufvudsak 
  lik 
  den 
  på 
  södra 
  sidan 
  

   af 
  Jugor 
  schar, 
  men 
  då 
  här 
  en 
  mera 
  kuperad 
  och 
  mindre 
  vitt- 
  

   rad 
  tundra 
  besöktes, 
  der 
  större 
  skifferstycken 
  och 
  kalkstenar 
  

   gynnade 
  bildandet 
  af 
  en 
  sammanhängande 
  skorpa 
  af 
  mossa 
  

   och 
  laf, 
  befans 
  den 
  något 
  rikare 
  isynnerhet 
  på 
  Cladoniaceer 
  

   och 
  Parmeliaceer 
  samt 
  Usneaceer. 
  

  

  3. 
  Beli 
  ostrow 
  (sydvestra 
  udden 
  72° 
  59' 
  N. 
  Lat. 
  och 
  70° 
  42' 
  O. 
  Long. 
  Gr.) 
  

   besöktes 
  den 
  3 
  augusti. 
  Uppehåll 
  6 
  timmar. 
  

  

  Ön 
  är 
  ungefär 
  75 
  eng. 
  mil 
  i 
  omkrets 
  samt 
  består 
  uteslu- 
  

   tande 
  af 
  fin 
  sand 
  utan 
  inblandning 
  af 
  stenar. 
  Dess 
  högsta 
  

   punkt 
  ligger 
  kanske 
  ej 
  mer 
  än 
  10 
  fot 
  öfver 
  hafsytan. 
  Den 
  

   del 
  af 
  ön, 
  öfver 
  hvilken 
  hafsvattnet 
  tidtals 
  spolar, 
  d. 
  v. 
  s. 
  ett 
  

  

  1 
  ^Nordenskiöld, 
  anf. 
  st. 
  s. 
  33. 
  

  

  