﻿V 
  EG 
  A- 
  EXPEDIT 
  10 
  K 
  EX 
  S 
  V 
  ETEX 
  SK 
  APIIG 
  A 
  A 
  It 
  B 
  ET 
  EX. 
  

  

  417 
  

  

  läge 
  än 
  de 
  strålar, 
  som 
  sammanbinda 
  tvänne 
  norrskensringar, 
  

   i 
  det 
  att 
  endast 
  dessa 
  senare 
  ligga 
  i 
  norrskensglorians 
  plan, 
  

   de 
  förra 
  kanske 
  i 
  inklinationsnålens 
  riktning. 
  

  

  Ett 
  närmare 
  begrepp 
  om 
  min 
  uppfattning 
  af 
  företeelsen 
  

   lemna 
  bilderna 
  5 
  och 
  G. 
  Af 
  de 
  ljusbågar, 
  om 
  hvilka 
  jag 
  här 
  

   talat, 
  bildade 
  den, 
  som 
  vid 
  Vegas 
  

   vinterstation 
  hade 
  en 
  höjd 
  af 
  Kr, 
  

   den 
  vanliga 
  bågen, 
  en 
  ständig 
  eller 
  

   nästan 
  ständig 
  i 
  storlek 
  föga 
  vex- 
  

   lande 
  ljuskrans 
  kring 
  norra 
  de- 
  

   len 
  af 
  den 
  nya 
  verlden. 
  De 
  öf- 
  

   riga 
  bågarne 
  förekommo 
  mindre 
  

   ofta 
  och 
  voro 
  mindre 
  regelbund- 
  

   na 
  såväl 
  i 
  afseende 
  å 
  form 
  som 
  

   storlek 
  och 
  höjd 
  öfver 
  jordytan. 
  

   I 
  dem 
  var 
  äfven 
  ljusstyrkan 
  före- 
  

   trädesvis 
  hopad 
  på 
  vissa 
  ställen, 
  

   som 
  flytta 
  sig 
  från 
  en 
  del 
  af 
  bå- 
  

   gen 
  till 
  en 
  annan. 
  Nedtill 
  äro 
  

   bagarne 
  skarpt 
  begränsade, 
  hvar- 
  

  

  emot 
  ljusstyrkan 
  småningom 
  aftager 
  upptill. 
  Under 
  starkare 
  

   norrsken 
  är 
  ljuset 
  hopadt 
  i 
  upprättstående 
  med 
  inklinations- 
  

   nålen 
  parallela 
  (?) 
  ljusknippen. 
  Ofta 
  äro 
  bågarne 
  samman- 
  

   bundna 
  genom 
  strålar, 
  men 
  strålkastning 
  innanför 
  den 
  inre 
  

   bågen 
  förekommer 
  sällan. 
  

  

  Bild 
  5. 
  

  

  Enkel 
  norrskenskrans. 
  

  

  Ljusstarka, 
  elliptiska 
  och 
  mindre 
  regelbundna 
  norrsken, 
  

   iakttagna 
  vid 
  Vegas 
  vinterqvarter. 
  

  

  Några 
  utbildade 
  draperinorrsken 
  sågos, 
  såsom 
  ofvanför 
  

   omnämnts, 
  endast 
  en 
  enda 
  gång 
  under 
  öfvervintringen 
  1878 
  — 
  

  

  Den 
  låga 
  bågen, 
  med 
  hvilken 
  norrskenet 
  

   vanligen 
  börjar. 
  

  

  Den 
  vanliga 
  bågen. 
  

  

  De 
  bäst 
  mätta 
  bågarne 
  af 
  15° 
  höjd, 
  .sed- 
  

   ila 
  den 
  14, 
  20 
  och 
  21 
  mars. 
  

  

  Båge 
  uppmätl 
  af 
  <lr 
  Almqvist 
  den 
  29 
  

   mars 
  10' 
  46™ 
  e. 
  m. 
  omslutande 
  2:ne 
  

   andra 
  bågar 
  al' 
  6° 
  och 
  12° 
  höjd. 
  

  

  Tydlig, 
  skarpt 
  begränsad 
  båge 
  med 
  höjd- 
  

   punkt 
  i 
  822° 
  ' 
  A' 
  uppmätt 
  af 
  mig 
  den 
  

  

  ill" 
  

  

  145" 
  

  

  03° 
  

  

  85° 
  

  

  6 
  2o 
  

  

  85" 
  

  

  0,033 
  — 
  

  

  0,034 
  

  

  29 
  mars 
  '2' 
  i", 
  m. 
  

  

  Ofverensstämmelsen 
  i 
  de 
  från 
  olika 
  bågar 
  beräknade 
  värdena 
  för 
  norrskenets 
  

   höjd 
  (h) 
  öfver 
  jordytan 
  är 
  här 
  .sa 
  påfallande, 
  att 
  den 
  knappast 
  kan 
  l»ero 
  på 
  

   en 
  tillfällighet. 
  

  

  27 
  

  

  