﻿728 
  STUXBBRG, 
  EVERTEBRATFAVXAN 
  I 
  SIB 
  IRIESS 
  ISBAF. 
  

  

  gång 
  bör 
  kunna 
  sökas 
  i 
  Spetsbergens 
  djupare, 
  kalla 
  vatten, 
  

   der 
  hon 
  ännu 
  icke, 
  så 
  vidt 
  jag 
  vet, 
  är 
  funnen. 
  Vi 
  äga 
  visser- 
  

   ligen 
  icke 
  några 
  uppgifter 
  om 
  hennes 
  talrikhet 
  i 
  Nordameri- 
  

   kas 
  arktiska 
  arkipelag, 
  men 
  jag 
  förmodar, 
  att 
  hon 
  bör 
  vara 
  

   minst 
  lika 
  talrik 
  der 
  som 
  i 
  Sibiriens 
  Ishaf, 
  att 
  följaktligen 
  

   hennes 
  spridning 
  och 
  rikedom 
  på 
  individer 
  äro 
  temligen 
  lik- 
  

   formiga 
  inom 
  hela 
  det 
  rent 
  arktiska 
  området. 
  x 
  Så 
  är 
  der- 
  

   emot 
  icke 
  förhållandet 
  med 
  

  

  Idothea 
  entomon, 
  ty 
  hon 
  visar 
  en 
  helt 
  annan 
  utbredning. 
  

   Hon 
  är 
  nämligen 
  icke 
  funnen 
  vester 
  om 
  norra 
  No 
  vaja 
  Semlja, 
  

   ej 
  heller 
  mellan 
  Novaja 
  Semlja 
  och 
  Frans 
  Josefs 
  land, 
  icke 
  

   vid 
  Spetsbergen, 
  eller 
  vid 
  Grönland, 
  eller 
  i 
  Nordamerikas 
  ark- 
  

   tiska 
  arkipelag, 
  eller 
  i 
  Atlantens 
  kalla 
  area, 
  — 
  och 
  man 
  kan 
  

   heller 
  icke 
  hysa 
  någon 
  grundad 
  ntsigt 
  att 
  finna 
  henne 
  der. 
  

   Men 
  hon 
  lefver 
  utefter 
  hela 
  Gamla 
  verldens 
  norra 
  kust, 
  från 
  

   Varangerfjorden 
  i 
  vester 
  till 
  Berings 
  sund 
  i 
  öster, 
  och 
  vidare 
  

   i 
  Stilla 
  hafvets 
  nordligaste 
  del, 
  Berings 
  haf, 
  vid 
  Kamtschatka 
  

   och 
  i 
  Ochotska 
  hafvet. 
  Hon 
  är 
  således 
  icke 
  en 
  cirkumpolär 
  

   art, 
  men 
  hon 
  intager 
  ändå 
  nära 
  hälften, 
  160 
  längdgrader, 
  af 
  

   polarbassängens 
  rund. 
  Hon 
  är 
  vidare 
  funnen 
  ganska 
  talrikt 
  

   i 
  hela 
  Östersjön, 
  - 
  i 
  Bottniska 
  och 
  Finska 
  vikarna, 
  i 
  Vettern 
  

   och 
  Målarn, 
  Ladoga 
  och 
  Peissen, 
  i 
  Kaspiska 
  hafvet, 
  Kara- 
  

   bugas 
  och 
  Aral, 
  3 
  samt 
  Jenisej-floden 
  åtminstone 
  till 
  Tolstoj 
  

   nos. 
  Det 
  vore 
  icke 
  besynnerligt, 
  om 
  man 
  skulle 
  finna 
  henne 
  

   ända 
  uppe 
  vid 
  Jenisejsk, 
  eller 
  till 
  och 
  med 
  i 
  Bajkal-sjöns 
  4 
  

  

  1 
  Nordenskiöld 
  har 
  vid 
  Pattorfik 
  på 
  Noursoak-halfön 
  på 
  Grönland 
  i 
  

   en 
  grågrön 
  basaltsand, 
  som 
  är 
  på 
  väg 
  att 
  ombildas 
  till 
  basalttuff, 
  vid 
  en 
  höjd 
  

   af 
  10—100 
  fot 
  öfver 
  hafvet, 
  funnit 
  Id. 
  Sabinei 
  subfossil 
  tillsammans 
  med 
  

   skal 
  af 
  Mya 
  truncata, 
  M. 
  arenaria, 
  Cyrtodaria 
  siliqua, 
  Saxicava 
  arctica, 
  S. 
  

   norvegica, 
  Tellina 
  sabulosa. 
  T. 
  tenua, 
  Astarte 
  corrugata, 
  A. 
  elliptica, 
  Cardium 
  

   islandieum, 
  C. 
  grönlandicum, 
  Leda 
  pernula, 
  Mytilus 
  edulis, 
  Pecten 
  islandicus 
  

   och 
  Tritonium 
  hydrophanum. 
  Jfr 
  A. 
  E. 
  Nordenskiöld, 
  Redogörelse 
  för 
  en 
  

   expedition 
  till 
  Grönland 
  dr 
  1870 
  (Öfvers. 
  af 
  Kgl. 
  Vetensk.-Akad. 
  Förhand!., 
  

   27:de 
  årg. 
  [1870] 
  sid. 
  973—1082). 
  sid. 
  1016-1019. 
  

  

  2 
  »Kallebodstrand, 
  eller 
  rettere 
  Grundene 
  i 
  Öresund, 
  synes 
  at 
  danne 
  

   Nordgränsen 
  for 
  den 
  i 
  Östersöen 
  forekommende 
  sydlige 
  Hörde 
  af 
  denne 
  

   eliers 
  boreale 
  Form» 
  säger 
  Meinert, 
  Crustacea 
  Isopoda, 
  Amphipoda 
  et 
  Deca- 
  

   poda 
  Danice 
  (Naturhist, 
  Tidsskr 
  , 
  3 
  R. 
  11 
  Bd, 
  1877), 
  sid. 
  84. 
  

  

  3 
  I 
  ett 
  nyligen 
  utgifvet, 
  ytterst 
  innehållsrikt 
  och 
  på 
  omfattande 
  under- 
  

   sökningar 
  grundadt 
  arbete 
  af 
  O. 
  A. 
  Gr 
  i 
  mm 
  (Kaspiskoj 
  more 
  i 
  jevo 
  fauna, 
  I 
  

   & 
  II. 
  S:t 
  Petersburg 
  1876 
  & 
  1877) 
  finner 
  jag, 
  att 
  Id. 
  entomon, 
  jämte 
  Mysis 
  

   relicta, 
  är 
  funnen 
  icke 
  allenast 
  i 
  Kaspiska 
  hafvet, 
  utan 
  äfven 
  i 
  Karabugas 
  

   och 
  Aral. 
  I 
  Kaspiska 
  hafvet 
  lefver 
  hon 
  åtminstone 
  vid 
  115 
  famnars 
  djup. 
  

  

  4 
  Det 
  vill 
  dock 
  verkligen 
  synas, 
  som 
  Idothea 
  entomon 
  icke 
  skulle 
  stå 
  

   att 
  finna 
  i 
  Bajkal-sjön. 
  Dr 
  Benedikt 
  Dybowski, 
  som 
  år 
  efter 
  år 
  varit 
  i 
  

   tillfälle 
  att 
  grundligt 
  undersöka 
  denna 
  egendomliga 
  insjös 
  evertebratfauna, 
  

   har 
  försäkrat 
  mig, 
  att 
  han 
  aldrig 
  funnit 
  Idothea 
  entomon 
  der. 
  

  

  