﻿744 
  STUXBERG, 
  EVERTEBRATFAUXAX 
  I 
  SIBIRIENS 
  ISHAF. 
  

  

  Om 
  det 
  icke 
  var 
  möjligt 
  att 
  i 
  Sibiriens 
  Ishaf 
  urskilja 
  

   några 
  skarpt 
  utpräglade 
  vertikala 
  regioner 
  eller 
  zoner, 
  så 
  kan 
  

   man 
  deremot, 
  så 
  vidt 
  jag 
  kunnat 
  finna, 
  mycket 
  väl 
  urskilja 
  

   flere 
  olika 
  djurformationer 
  , 
  d. 
  v. 
  s. 
  sådana 
  områden, 
  större 
  eller 
  

   mindre, 
  der 
  en 
  eller 
  ett 
  par 
  arter 
  lefva 
  i 
  den 
  ojämförligt 
  största 
  

   mängden, 
  änder 
  det 
  att 
  de 
  öfriga 
  arterna, 
  som 
  finnas 
  tillsammans 
  

   med 
  dem, 
  livar 
  for 
  sig 
  äro 
  ytterligt 
  fattiga 
  pä 
  indicider. 
  Jag 
  har 
  

   urskilt 
  20 
  olika 
  formationer, 
  som 
  fått 
  sina 
  namn 
  efter 
  de 
  mass- 
  

   vis 
  uppträdande 
  arterna. 
  Af 
  dessa 
  formationer 
  äro 
  9 
  uteslu- 
  

   tande 
  egendomliga 
  för 
  Kariska 
  hafvet, 
  7 
  tillhöra 
  uteslutande 
  

   Sibiriska 
  Ishafvets 
  östra 
  del, 
  och 
  4 
  äro 
  till 
  sist 
  gemensamma 
  

   för 
  båda. 
  Man 
  finner 
  detta 
  närmare 
  af 
  följande 
  samman- 
  

   ställning. 
  

  

  a) 
  Uteslutande 
  egendomliga 
  för 
  Kariska 
  hafvet 
  äro: 
  1) 
  Ak- 
  

   tinia-, 
  2) 
  Asterias-, 
  3) 
  Archaster-, 
  4) 
  Ctenodiscus-, 
  5) 
  Ophia- 
  

   eantha-, 
  6) 
  Ophioglypha-, 
  7) 
  Reticulipora-, 
  8) 
  Archaster-Cteno- 
  

   discus- 
  och 
  9) 
  Ophiacantha-Archaster-formationerna. 
  

  

  b) 
  Uteslutande 
  egendomliga 
  för 
  Sibiriska 
  Ishafvets 
  östra 
  del 
  

   äro: 
  10) 
  Echinus-, 
  11) 
  Hydroid-, 
  12) 
  Idothea-, 
  13) 
  Cumacé-, 
  

   14) 
  Alcyonidium-, 
  15) 
  Ophiocten-Ophiacantha- 
  och 
  IG) 
  Chiri- 
  

   dota- 
  Ophioglypha-formationerna. 
  

  

  c) 
  Gemensamma 
  för 
  båda 
  hafven 
  äro: 
  17) 
  Yoldia-, 
  18) 
  

   Antedon-Astrophyton-, 
  19) 
  Ophiocten- 
  och 
  20) 
  Ascidia-forma- 
  

   tionerna. 
  

  

  Då 
  det 
  utan 
  tvifvel 
  kan 
  vara 
  af 
  stor 
  vigt 
  att 
  känna, 
  hvilka 
  

   de 
  fåtaligt 
  representerade 
  formerna 
  äro, 
  som 
  liksom 
  under- 
  

   ordna 
  sig 
  de 
  formationsbildande, 
  vill 
  jag 
  lemna 
  en 
  öfversigt 
  

   af 
  de 
  särskilda 
  formationernas 
  djurarter. 
  Man 
  blir 
  derigenom 
  

   i 
  stånd 
  att, 
  utan 
  några 
  särskilda 
  utläggningar, 
  skapa 
  sig 
  ett 
  

   omdöme 
  om 
  formationernas 
  inbördes 
  likheter 
  och 
  olikheter. 
  

   Det 
  är 
  dock 
  att 
  beklaga, 
  att 
  jag 
  varit 
  i 
  saknad 
  af 
  den 
  nödiga 
  

   literaturen 
  för 
  tillfället 
  och 
  således 
  icke 
  alltid 
  kunnat 
  när- 
  

   mare 
  ange 
  arterna 
  eller 
  ens 
  slägtena; 
  detta 
  gäller 
  särskildt 
  i 
  

   fråga 
  om 
  Hydroider, 
  Bryozoer, 
  Polycheter, 
  Ascidior 
  och 
  Ak- 
  

   tinior. 
  Men 
  denna 
  bristfällighet 
  blir 
  jag 
  kanske 
  framdeles 
  i 
  

   tillfälle 
  att 
  afhjelpa. 
  

  

  1. 
  Äktinia-formationen 
  

  

  är 
  funnen 
  väl 
  utvecklad 
  företrädesvis 
  på 
  stationen 
  63, 
  vid 
  

   Tajmyr-öns 
  vestra 
  strand, 
  i 
  den 
  med 
  anledning 
  deraf 
  benämn- 
  

   da 
  Aktinia- 
  viken. 
  Hon 
  är 
  en 
  grundvattensformation, 
  som 
  

   förekommer 
  på 
  5 
  till 
  10 
  famnars 
  djup, 
  stenig, 
  algbeväxt 
  bot- 
  

  

  