169 



Geiiitalia äro hos båda do i Sverige föie- 

 koniniande arterna ganska långa, och Hkna njycket 

 dem hos Talpa. G. mascidinum ligger vid Foil- 

 plantningstiden flera gånger böjdt under huden. 

 Äfven Vagina bildar flera böjningar, och är fästad 

 vid ett mesen ter i uni. Deremot äro uteri båda 

 cornua korta och försedde med ganska korta tubie 

 Fallopii. Bäckenet omfattar väJ tarm och geiii- 

 talia, men är framtill öppet, utan sjmphysis pu- 

 bis. Hos honan är det vidare öppet än hos han- 

 nen. (S. vulgaris). 



De flesta, kanhända alla arterna af slägtet, 

 gifva från sig en mer eller mindre stark, vanligen 

 obehaglig lukt. Hos några större arter från Afrika 

 och Indien är den starkt moschuslik och förorsakas 

 af ett ämne som afsöndras ur en körtel, belägen 

 bakom midten af hvardera kroppssidan, och som 

 öppnar sig med en stor papill nästan som ett par 

 spenar. Hos andra arter säges lukten härröra från 

 glandulce anales. Vår S. vulgaris gifver under hela 

 sommarn en högst vidrig lukt, som ej kännes un- 

 der vintern. Lukten af honorna har synts mig 

 vara i allmänhet svagare än af hannarne. Möjligt- 

 vis är det denna lukt, som gör att kattor väl döda 

 men ej äta näbbmöss. Utomordentligt stark är 

 lukten af de större Indiska arteme, så att den 

 länge kännes der ett sådant djur gått fram. Man 

 tror allmänt i Indien, att denna lukt smittar vi- 

 net i en korkad butelj hvaröfver en Sorex sprungit. 



JNamnet niiis araneus , som ofta, men utan 

 beskrifning namnes af Phnius, anses vanligen till- 

 höra näbbmössen, och har i sednare tider bhfvit 

 lämpadt till 2:ne de allmännaste arterna i medler- 

 sta och norra Europa: S. russulus och S. vulgaris. 

 (Sorex araneus L.) Af det som Pijnius säger 

 Lib. 3 Gap. 58 (något efter midten j: "In Italia 



