öfversigt af de inom SkaiuHiiaviLMi anträffado Hvalartade DäggHjur. 3 



BAIjjENIDiE. /"sulcis crcbris longitudina- /perfecti 1. Balcenoptera , Lacep. 



Corpus infra an- Jlibus aratum. j 



tice / Processus coracoideus et j 



Iacromion scapulae 

 Minpcrfecti vel 

 ■ Vnulli 2. Megaptern , J. Gray. 



\sulcis carens 3. Bulcenu, Lin. 



I. Slägtet BALJENOPTEHA, Lacepede. 



(Pterobalcena , Eschricht). 



Kroppsformen mer eller mindre smal och längsträckt i), med stör- 

 sta tjockleken ungefär ä midten eller framoni midten af kroppen, samt 

 med den bakre delen af kroppen mycket smalare an den frärare och 

 närmare stjertfenan stärkt hoptryckt. Ilufvudet icke serdeles stört, samt 

 fraraät tillspetsadt. Bröstfenorne oftast korta, med den främre kanten 

 jemn. Ryggfenan är merendels temligen hög och tydlig, samt har sitt 

 läge längt tillbaka, öfver anus. Stjertfenan i midten af bakre kanten 

 mer eller mindre djupt inskuren. A den främre delen af den undre 

 kroppssidan äro talrika längsgaende djupa färor, af hvilka de medlersta, 

 som äro längst, sträcka sig bort emot kroppens midt. Barderne äro 

 smä och korta, samt mer eller mindre vridna. 



I afseende pa skelettet, är ansigtsdelen eller nosen ä craniet temligen 

 bred, och, betraktad frän sidan, toga bägböjd, och derföre afständet mel- 

 lan den och underkäkbenen icke serdeles betydligt. Da craniet betraktas 

 frän öfre sidan , äro mellankäkbenen betydligt smalare an öfverkäkbenen. 

 Ä underkäkbenen är processus coronoideus vanligtvis temligen hög och 

 distinkt. Halsvertebrorna äro skilda, stundom ett par sammanvuxna 

 med sina processus spinosi. Corpus ä lumbosacralvertebrorna och de 

 främre caudal- eller svansvertebrorna 2) är längre an hos de följande 

 slägtena, och ä de förstnämnda vertebrorna är den ä sin undre sida i 

 allmänhet kölad, ehuru denna köl stundom ä den eller de främsta är 

 föga eller icke märkbar. Dessa vertebrors processus transversi äro kor- 

 tare och processus obliqui ä de främre svansvertebrorne mindre längt 

 ätskilda an hos Balcena. Bröstbenet är af mycket omvexlande form. 

 Refbenen, ehuru stundom temligen stora, äro dock i allmänhet mindre 



') Hvad den yttre kroppsformen, fenorna m. id. d. beträffar, kunna de 

 derpä grundade karaktorerna naturligtvis endast hypotetiskt tillämpas pä 

 den subfossila arten, som endast är känd genom en del af skelettet. 



^) De kallas äfven stjertvertebror, tillföije af den bakre kroppsdelens lik- 

 het med densamnia hos fiskarne. 



