8 W. Lilljeborg. 



ständigt bekant. Den har, enligt Corapanyo och Gervais, 15 lumbosacral- 

 vertebror, och öfverensstiimmer saledes äfven häruti med vär Rörhval. Säsom 

 redan är anfördt, syues corpus ä de bakre rjggvertebrorna hos Corapanyos 

 Rörhval vara längre an ä saraiua vertebror uti de skeletter af denna art, 

 som förvaras i Bergen och Köpenhanin. Companyo uppgifver denna längd 

 tili 0,3 metres, eller 12Yi6''- J'^g h'^r, ty värr, icke antecknat längden 

 af dessa vertebrors corpus ä de niininda skeletterna, men jag har anteck- 

 nat densanima ä den l:sta ländvortebran, hvilken brukar vara lika läng 

 som eller nägot läugre an de bakersta ryggvertebrorna. A skelettet i Kö- 

 penhanin är denna vertebras corpus S)'\ och k det i Bergen 9 Y^" läng. 

 Man kan derefter beräkna de bakre ryggvertebrornes corpus ä dessa skelet- 

 ter tili omkring 'i" kortare an ä Companyos Rörhval. Da denna skiljak- 

 tighet uti ryggvertebrornes längd , säsom vanligt , sannolikt äfven stracker 

 sig tili längden af de andre vertebrorne, sä kunna vi visserligen härigenora 

 tili en del förklara skilnaden uti kroppslängden mellan denna Rörhval och 

 de, sora erhällits vid Norge, men denna skilnad är dock för stör, för att 

 kunna helt och hallet förklaras derigenom. Att den, oaktadt den haft rygg- 

 vertebrorne betydligt längre, an de äro ä skelettet i Bergen, dock icke haft 

 dem bredare an de ä detta (bredden 0,34 met. eller ungefär l' 2"), synes 

 vara en följd deraf att den varit yngre, da deremot nämnda skelett är af 

 ett garamalt individ. Detta blir tydligt, när man jemför l:sta ländverte- 

 brans dimensioner, enligt nedanstäende tabell, ä skelettet i Köpenhamn, som 

 är af ett yngre individ, med dem af sanima vertebra ä skelettet i Bergen. 

 Ehuru denna vertebra ä det sednare skelettet blott är Ys'' längre an ä det 

 förra, sä är den dock nägot mera an 2" bredare. Vi finna säledes icke 

 nägon anniärkningsvärd skiljaktighet i auseende tili vertebrornas form mellan 

 Companyos och vär Rörhval, ehuru de hos den förre utmärka sig genom 

 betydligare dimensioner. Xi de här anförda skiljaktigheterna , tili hvilka 

 kan läggas den, att Companyos Rörhval, att dömma efter teckningarne och 

 matten, synes hafva haft nägot smalare ulna, äro utan tvifvel de, som 

 grunda sig pä formen af atlas och epistropheus de vigtigaste , och kunna 

 möjligen antyda artskilnad ; men da de af Companyo lemnade teckningarne 

 icke tyckas vara utförde med nägon större noggrannhet, och dessa vertebror 

 dessutom äro underkastade nägon föränderlighet säväl efter äldern, som in- 

 dividuelt, har man dock häruti för närvarande icke tillräcklig grund att 

 uppställa dem säsom skilda arter, da de med hvarandra öfverensstämma i 

 sä raycket annat. Dertill fordras noggrannare och säkrare jemförelser. Den 

 skiljaktighet, som förefinnes uti förhällandet mellan de främre extremiteter- 

 nas och kroppens dimensioner, synes icke förtjena nägot afseende, vid be- 

 traktandet af de betydliga variationer, som häruti förekomma, enligt hvad 

 Eschricht visat. — De äldre författarne, hvaribland Linne , hafva allt för ofull- 

 ständigt beskrifvit sin Balcnna musculus, för att i synonymien kunna upp- 

 tagas. Äfven Lacepede tillhör denna kategori. Det är väl möjligt, att 

 bade Balcenoptera jubartes och B. rorqual hos Lacepede (Hist. nat. des Cet.) 

 höra tili denna arten, säsom Gervais förmodar, men beskrifningarne öfver 

 dem äro dock sä litet utmärkande, att äfven andra Balenopterer mycket 

 väl kunna inbegripas under dem. Gervais har äfven upptagit Lacepede's 



