Öfversigt af de inora Skandinavien anträffade Hvalartade Däggdjur. 21 



processer, hvars höjd är större an deras längd. l:sta paret refben äro olika, 

 ehuru de hos bäda öfverensstämma dcri, att de bafva öfre ändan klufven, 

 eller biceps. Hos Ostcnde-Hvalen är det ena hufvudet (det frärare) icke 

 hälften sä stört som det andra, samt räcker pä längt när icke upp tili det 

 sednare, och ä den nedre ändan af refbenet är en temligen djup bugt '). 

 Hos B. laticeps äro de bäda hufvudena visserligen äfven olika stora, men 

 skilnaden i storlek är dock icke betydlig, och det främre hufvudet är störst; 

 och vid nedre ändan af refbenet finnes intet spar tili bugt. Hos Ostende- 

 Hvalen har 2:dra refbenet vid nedre ändan en slags bifurcation , hvartill 

 intet spar finnes hos J3. laticeps. Skulderbladet är hos denna sednare märk- 

 bart bredare, samt har acromion längre skild irän processus coracoideus. 

 Dess bredd är nära 2 ganger sä stör, som dess längd , da den deremot 

 hos Ostende-Hvalcn icke är füllt 1 -/^ ganger sä stör, som denna sednare -). 

 Os humeri är hos J3. laticeps mera längsträckt. Dess bredd ä midten inne- 

 hälies omkring 2:ne ganger i dess längd. Hos Ostende-Hvalen innehälles 

 denna bredd ej füllt 2:ne ganger i längden, cnligt Eschrichts teckning. Skil- 

 naden häruti är större cnligt Dubars teckning. Pä det heia synes den dock 

 vara obetydlig. Underarmbcnen äro deremot mycket skiljaktiga tili sin form. 

 Deras smärta längsträckta form är för J3. laticeps utmärkande, och den 

 skiljer sig härigenom frän alla andra bekanta Balenopterer. Radius är föga 

 bredare an ulna. Den förras bredd ä midten innehälles omkring 9 ganger 

 i dess längd ^). Den sednares d:o innehälles omkring 1 1 ganger i d:o. En- 

 ligt Eschrichts nämnda teckning öfver främre extreraiteten innehälles bred- 

 den af radius ä midten omkring 5 ganger i dess längd ; och d:o af ulna 

 omkring 6 ganger i d:o. Ä Dubars teckning synas radius och ulna vara 

 bredare an ä den af Eschricht. Hos Ostende-Hvalen äro fingrarne mycket 

 längre an hos JB. laticeps, och den har mycket längre phalanger, an denna, 

 samt äfven tili antalet nägot olika. Enligt Eschricht har l:sta fingret 5, 

 2:dra d:o 5, 3:dje d:o 6, och 4:de d:o 3 phalanger. Enligt Dubar har l:sta 

 fingret 4, 2:dra d:o 7, 3:dje d:o 6 och 4:de d:o 5 phalanger ^). Ä skelet- 

 tet i bergen af B. laticeps räknade jag ä l:sta fingret 3. ä 2:dra d:o 6, ä 

 3:dje d:o 5, och ä 4:de d:o 2 phalanger ^). Alla dessa skiljaktigheter äda- 



atlas l' 7'' — atlas. som i det närmaste liknar den af Ostende-Hvalen. 

 Dess bakre articulationsytor äro mindre an hos B. musculus, samt nedtill 

 skilda. 



') Detta refben tyckes vara bildadt af 2:ne med hvarandra sammanvuxna 

 refben. 



-) Härvid bör dock fästas afseende derpä, att bade det af Rudolphi be- 

 skrifna skelettet af B. laticeps, och det, som förvaras i Bergen äro af 

 yngre individer. 



•') Längden tages här i rät linie mellan bäda articulationsytorne. 



*) Hans teckning visar dock endast 4 phalanger ä 4:de fingret. 



') Längden af denna extremitet hos Jättehvalen , hvarpä Eschricht liigger 

 vigt, synes icke vara utmärkande. Den är ungefär lika lang hos följande 

 art. Det är endast längden af phalangerna, som är utmärkande. Att Eschricht 

 funnit längden af denna extremitet serdeles olika mellan Ostcnde-Hvalen och 



