Öfversigt af de inom Skandinavien anträffade Hvalartade Däggdjur. 67 



Baieine du Cap, eller JBalcena australis Desmoulin. Enligt Eschricht l) 

 hörer Nordcaparen eller Biscaya-Hvalen tili samma grupp, och det 

 är säledes med dessa 2:ne den skall jemföras. Da Biscaya-Hvalen till- 

 hör, savidt man hittills känner, endast den norra hemispheren 2) , och 

 Balcena australis blott den södra, syues det redan häraf, att den san- 

 nolikt bör korama Biscaya-Hoalen närmast, om den icke dermed är 

 identisk. Detta har föranledt hvad jag redan ofvan yttrat, att den 

 ena af de i Skandinavien anträflfade arterna af sl. Balcena möjligtvis 

 ännu är lefvande i sydligare haf, och sannolikt har besökt Skandina- 

 vien under en blidare period an den, da Balcena mysticetus höll sig 

 vid ismassorne i Skandinaviens haf. Da vi, enligt hvad Eschricht ä 

 anförda stallet yttrat, med det snaraste hafva att förvänta af honom 

 och Prof. Reinhardt en utl'örlig beskrifning öfver Grönlandshvalen och 

 Nordcaparen eller Biscaya-Hvalen, kunna vi hoppas, att snart fä denna 

 sak utredd. 



Man har beräknat, att det stallet, der de Svedenborgska hvalbe- 

 nen funnits, ligger 330 fot öfver hafvet 3_). 



Uti det ofvan citerade föredraget vid Naturforskaremötet i Köpen- 

 hamn 1860 har jag omnämnt, att jag haft tillfälle att undersöka en 

 vertebra, som förvaras i Edbo kyrka i Roslagen, och som har tillhört 

 skelettet af den hval , som enligt Radioffs beskrifning öfver norra delen 

 af Stockholms län , och en derstädes anförd vers ur Rimkrönikan, stran- 

 dade i en vid Edbo belägen hafsvik är 1489, och blef af bönderna sön- 

 derstyckad. Denna vertebra är, savidt kändt är, det enda som äterstär 

 af detta skelett. Jag har dock ä samma stalle yttrat, att ä Universi- 

 tetets härstädes Zoologiska museum sedan längre tid tillbaka förvaras 

 nägra hvalben, utan angitven local, bland hvilka är ett stört skulder- 



') Oversigt over det K. Danske Widensk. Selskaps Forhandlinger 1858, 

 pag. 225. 



2) Det craniura frän Goda Hopps-Udden, som G. Cuvier ä anförda stal- 

 let, PI. XXV fig. 1—4 afbildat säsora tillhörande ett ungt individ af Ba- 

 lcena australis, företer sä betydiiga afvikelser frän det ä samma pl. flg. 5 

 — 8 afbildade större craniet af samma hval, att man lätt kan finna, att de 

 icke äro af en och samma art. Jag behöfver blott päpeka den betydiiga 

 olikheten uti riktningen af processus zygomatici af öfverkäkbenen och orbi- 

 taldelarne af pannbenen. Da Biscaya-Hvalen synes komraa den närmast i 

 sin geographiska utbredning, ligger den förraodan nära tillhands, att nämnde 

 cranium skulle kunna vara af denna. 



3) Se Nilssons föredrag vid Naturforskare-Mötet i Stockholm 1851. Förh. 

 pag. 60, 



