20 



GUNNAR SCHOTTE. 



made rasen från alperna och i stället försöka den rakväxande formen 

 från Schlesien. I Ryssland har man t. ex. också iakttagit alplärkens 

 dåliga växt, och professor Dobrowliansky räknar hos den sibiriska lär- 

 ken 80 % rakstammiga träd mot endast 20 % hos lärk med härkomst 

 från alptrakterna. 



Fot. af FÖRF., sept. 1904. 



Fig. I. 2-ånga plantor af europeisk lärk (Larix europsea) uppdragna vid Ollestad i 



Västergötland af frö från Tyrolen. Plantorna af medelstorlek och af 



den typiska växtformen. '/< "at. storlek. 



De lämnade uppgifterna hafva visat hvilken betydlig skillnad det 

 är i växtenergi hos lärken allt efter fröets härstamning frän vidt af- 

 lägsna breddgrader. Däremot aftager ej lärkens växtenergi efter höjden 

 öfver hafvet för moderträdets växtplats så starkt som hos granen. ' 



I Se författarens referat i Skogsvårdsföreningens Tidskrift 1904, h. 4 — 5, sid. 195- 

 203: Om betydelsen af skogsfröets geografiska härstamning. 



