50 LITTERATUR. 



LITTERATUR. 



Kalender för Sveriges bergshandtering 1906, fjärde årgången af vSvenskjärnbruks- 



och hyttekalender, utgifveu af/. Hvlirrg. Göteborg 1905. (Ingår äfven i Blad 

 för Bergshandteringens Vänner inom Örebro län. Elfte bandet, h. 3 ) 



Det innerliga samband, som förefinnes mellan bergs- och skogshandteringen, 

 torde mer än väl motivera ett omnämnande i denna tidskrift af förestående kalender. 



Såsom redan den fullständiga titeln angifver, utgör arbetet fjärde upplagan af 

 samme författares ^.Svensk järnbruks- och hyttekalender», hvaraf tredje upplagan ut- 

 kom i januari 1904, men en hög.st betydligt vidgad och förbättrad sådan. 



I »Värmländska Bergsmannaföreningeus Annaler .> förekom nämligen 1904 en 

 anmodan till utgif våren att i enhghet med ett uppställdt program utvidga kalendern, 

 och utgör arbetet ett försök i den angifna riktningen. 



Kalendern inledes med en högst intressant utredning om hvad som under olika 

 tider förståtts med ordet bergslag och däraf bildade geografiska benämningar för- 

 fattad af — 11, bakom hvilket märke lär dölja sig en både såsom brukschef och kän- 

 nare af vår brukshistoria bekant person. 



Följer sä en allmän kalenderafdelning, som upptager förteckning på de myn- 

 digheter, som handhafva frågor rörande bergshandteringen. För kommerskollegium, 

 liergsstaten, yrkesinspektionen m. m. redogöres här såväl beträffande organisation 

 som nuvarande tjänstemän. 



Brukssocieteten och det för Sverige säregna Jerukontoret, hvilka institutioner 

 under mera än halftannat århundrade framgångsrikt verkat för bruksdriftens höjande, 

 behandlas under särskilda afdelningar. Från skogssynpunkt är af särskildt intresse 

 att anteckna de anslag, som lämnas till kolareskolorna för undervisning i kolning 

 och skogsskötsel och det biträde, som numera kan erhållas af Jernkontorets ingeniör 

 för kolning och torrdestillation af ved samt andra i samband därmed stående ämnen. 



Äfven de andra sammanslutningarne mellan bergshandteringens idkare ocli 

 vänner ägnas uppmärksamhet och redogöres äfven för af dessa föreningar utgifna 

 tidskrifter. 



En speciell kalenderafdelning motsvarande, hvad som egentligen innefattats i 

 föregående upplagor, upptager öfver halfva sidoantalet. Man får här i de flesta fall 

 de upplysningar, man rimligtvis kan begära om ett bruk beträffande dess tillverkning, 

 ägare och förvaltning, läge och kommunikationer m. m. Ofta nog lämnas äfven 

 uppgift om areal och en kortfattad historia från brukets anläggning till närvarande 

 tid. Det förefaller dock som om utgifvaren härvidlag ej tillbörligt beaktat de upp 

 gifter, .som kunna hämtas ur våra på senare åren högst väsentligt förbättrade läns- 

 kalendrar och en del ortsbeskrifningar. 



En nyhet för denna årgång är att öfriga metallverk och grnfvor upptagits, de 

 senare med uppgifter om malmfångsten under 1903 och 1904. Några tekniska med- 

 delanden afsluta kalendern, som otvifvelaktigt väl fyller sin uppgift att samlade gifva 

 en mängd mer eller mindre svåråtkomliga siffror och upplysningar. Olika meningar 

 kunna dock hysas om utgifvarens sätt att framhäfva vissa annonsörer. G- I. 



Nyutgifven litteratur och utkomna tidskrifter. 



Författningar rörande skogsväsendel af Th. Hahr. P. A. Norstedt & Söners förlag. 

 Stockholm 1906. 730 sid. Pris bunden 7 kr. 50 öre. 



