q^ MINNESORD. 



tressen Född i Norrland hade han alltid en särskild förkärlek för Norrlands 

 natur. Tillsammans med andra naturforskare fastade vid Uppsala universitet 

 såsom Bowallius och Högbom tillkommer honom förtjänsten att ha visat der» 

 betydelse en naturvetenskaplig undersökning af Norrlandsskogar äger för deras 

 rationella skötsel. I en af föreningen Heimdals folkskrifter »Om våra skogar 

 och skogsfrågorna» framlade han år 1895 några resultat af sina undersök- 

 ningar hvilka oaktadt den knapphändiga form, hvari de voro publicerade, 

 väckte' ett stort uppseende. Vid expositionen 1897 anordnade han den mycket 

 uppmärksammade utställning, hvarmed de norrländska trävarubolagen illustrerade 

 sin verksamhet, och utgaf i samband härmed en synnerligen rikt illustrerad 

 skrift »Svenska barrskogar». Hösten 1897 utnämndes han enligt donators 

 önskan på grund af sina växtbiologiska undersökningar och sina förtjänster 

 om den norrländska skogsskötseln till den förste innehafvaren af den profes- 

 sur i växtbiologi, som då upprättades på grund af en donation till Uppsala 

 universitet af konsul Frans Kempe. Såsom professor höll han föreläsningar 

 öfver de svenska skogarnes biologi och verkade äfven för skogssaken genom 

 ifri-t deltagande i skogsmöten och därvid förda diskussioner. Af stort infly- 

 tande ha därvid hans inlägg varit rörande de oväxtliga och försumpade 

 granskogarnes behandling. 



Axel Lundström var en mycket idérik naturforskare, som dock af en 

 viss för det svenska lynnet icke främmande tröghet hindrades att publicera 

 en stor del af hvad han sett och undersökt. I umgängeslifvet var han högt 

 skattad för sin kvickhet och sitt joviaHska lynne, och inom en stor vänkrets 



lämnar han ett oersättligt tomrum. 



Hennit Hesselma 



nan. 



FRÅN 1906 ÅRS RIKSDAG. 



Motioner, som mer eller mindre beröra skogsvården. 



Upprättande af redogörelse öfver statens skogsparker m. m. 



Hrr ilb. Bergström och /. •S'. F. Stephens (Första kammaren, motion 

 n-r 5) och hrr Carl Jansson i Edsbäcken, G. M. Sam/in och G. Lindgren i 

 Islinoby (Andra kammaren, motion n:r 29) påvisa huru mycket mera de tyska 

 statsskogarne afkasta emot de svenska och framhålla som orsaker härtil , att 

 vi sakna ändamålsenliga kommunikationer för skogsafkastningens fördelaktiga 

 tillgodogörande, men anse också att andra orsaker härtill kunna vara bibe- 

 hållandet af åldriga och oväxtliga bestånd samt att vårt land är 1 saknad 

 af ändamålsenliga organ för en systematisk och planlagd handelspolitik, genom 

 hvilken våra naturtillgångar fä det fulla värde, som de borde betinga, och, 

 som det visar sig i andra länder, att de och produkterna af desamma aga 



