LITTERATUR. lOQ 



flera år tillbaka ett förträffligt dylikt arbete i Danmark (Hausch och Opperman: 

 Haaiidbog i Skovbriig), och uu har äfven Norge kommit före oss i detta hänseende. 

 — Ofvannämnda arbete af skogförvaltar Barth utgör nämligen endast en del af en 

 större handbok, hvars 3 andra delar komma att omfatta Norges trädslag och deras 

 beståndsegenskaper, skogskultur och skogsvård. 



Den nu föreliggande delen behandlar under sänskilda kapitel afverknings- 

 nietoder, afverkningstrakternas beredande för själfsådd, speciella behandlingsmetoder 

 och löfskogens behandling. I kapitlet afverkningsmetoder finner man huru många 

 goda ord det norska språket äger för att uttr3'cka de olika metoderna, som ju i 

 själfva verket så ofta gå öfver i hvarandra. För att åskådliggöra de olika meto- 

 derna äro flera vackra och särdeles belj-sande bilder och teckningar återgifna. 



Författaren visar sig vara vän af blädningsformer, men de bilder han äter- 

 gifvit för att åskådliggöra blädningen äro dock ej alls så öfvertygaude som te.Kten. 

 Fig. 12 t. ex. skall föreställa en blädningsskog med 2 ungskogsgrupper, som endast 

 synas vara några stackars undertryckta marbuskar. 



I kapitlet speciella behandlingsprinciper finner man till sin stora glädje för 

 första gången i en handbok i skogsskötsel indelningsgrunden vara de olika skogs- 

 samhällena, som särskildt beskrifvas. 



Helt visst skall skogsundervisningen i Norge hafva stort gagn af denna första del 

 af det i stort anlagda arbetet, men äfven för oss torde den nya handboken vara af 

 värde, dä vi ännu ej äga i ett enda arbete samladt en så iugående beskrifning öfver 

 afverkningsmetoderna och skogens naturliga föryngring. 



G. Sch. 



Einfluss der Provenienz des Samens auf dia Eigenschaften der forstlichen 

 Holzgewächse af Arnold Encjler. Mitteilungen der schweizerischen Central- 

 anstalt fur das forstliche Versuchswesen. Bd VIII. H. 2. Ziirich 1905. 

 Bland de frågor, som under senare tid särskildt varit föremål för studier och 

 forskningar, afsedda att befrämja en rationell skogsskötsel, intaga undersökningarue 

 angående betvdelsen af fröets härstamning ett m3'cket framstående rum. Är det frö 

 som användes, mindre godt eller på något sätt olämpligt, äro alla skogsvårdsåtgärder 

 förgäfves. Allt som kan bidraga till kännedomen om fröets beskaffenhet, har därför 

 den största betydelse. De undersökningar, som A. Engler, ledare af Schweiz' skogs- 

 försöksväsen, i ofvannämnda skrift framlägger, höra utan tvifvel till de mest grund- 

 liga och ingående, som hittills utförts på detta område. De beröra fyra trädarter, 

 nämligen gran, silfvergran, lärk och sykoniorlöun (Acer pseiidoplatanus) samt om- 

 fatta fyra — sex års observationer. I ett land som Schweiz, har närmast höjden öfver haf- 

 vet och dess inflytande på skogsträdens egenskaper det största intresset. Undersök- 

 ningarne gingo hufvudsakligen ut på, att fastställa i hvilken mån dessa egenskaper äro 

 ärftliga. Försöken utfördes så, att frön insamlades från olika platser på olika höjd 

 öfver hafvet och med olika klimat, hvarefter de utsåddes i försöksträdgården vid 

 Adlisberg nära Ziirich. De uppkomna plantornas egenskaper jämfördes därefter 

 med hvarandra. Det blef noga sörjt för att plantorna i hvarje försöksserie befunno 

 sig under så likartade förhållanden som möjligt. 



De mest omfattande försöken utfördes med granen. Frön insamlades från fem 

 olika punkter belägna på 545 — i,8oo m. öfver hafvet. Från försöksträdgården i 

 Adlisberg omskolades en del plantor på olika platser med växlande höjd och klimat. 

 De viktigaste resultaten kunna lämpligen sammanställas på följande sätt. 



