I I 2 LITTERATUR. 



Springer, Berlin, har han sammanfört resultaten af sina äldre och nyare arbeten i 

 gallringsfrågan. Ända tills för några år sedan, säger d:r Heck, var skogshushåll- 

 ningens högsta mål att uppdraga största möjliga virkesmassa på ytenheten. Nu går 

 strätvandet åt att få ej blott stor virkesmassa, utan äfven på samma gång värdefullt 

 virke utan att höja omloppstiden. Hufvudmälet för »fri gallring angifver författa- 

 ren med följande ord: 



»Uppdragandet af största och på samma gång värdefullaste virkesmassa pr har 

 i ett medelstort antal högstammiga, raka, kvistrena träd med förhållandevis bäst 

 betalda diameter vid måttlig beståndsålder. Detta mål skall nås genom vård och 

 utveckling af materialets stamform genom nödvändiga ingrepp i hufvudbeståndet,. 

 under skonande af mellanbeståndet. 



För karakteriseringen af träden sätter han, vid sidan om Krafts stamklasser 

 sina stamformklasser. 



Krafts stamklasser äro följande: 



I. Förhärskande träd med utan undantag kraftigt utvecklade kronor. 



II. Härskande i regel hufvudbeståndet bildande träd med förhållandevis väl 

 utvecklade kronor, 



III. Ringa medhärskande träd med kronorna tämligen normalt utbildade 

 — i detta afseende lik klass II — men ofta svagare utvecklade och inklämda, ofta. 

 i början af degeneralion. 



Nedre regionen af härskande beståndet. 



IV. Behärskande träd. Kronan mer eller mindre förkrympt, antingen från 

 alla sidor eller endast från 2 sidor sammantryckt eller ensidigt utvecklad. 



a) Mellanstående i väsentlig del ej öfverskärmade, mest inklämda kronor. 



b) Delvis understående kronor, öfre delen fri, den nedre öfverskärmad och tilV 

 följd däraf död. 



V. Fullständigt undertryckta träd. 



a) med lef vande kronor, b) med af döende och döda kronor. 



Hecks stamformklasser äro: 



a) Raka, vackra, långa gagnvirkesstammar. 



/5) Medelmåttiga och korta d:o. 



x) Krokiga och kvistiga stammar. 



(J) Klufna stammar. 



e) Mycket starkt förgrenade. 



f) Rotskott. 

 a) Sjuka. 



D:r Heck kritiserar det af Internationalen Verband Forstlicher Versuchsan- 

 stalten år 1903 uppställda arbetsplan och schema om gallringar, då den t. ex. i två, 

 klasser sammanför 4 möjligheter: i Stammar med normalt utvecklade kronor och 

 god stamform. 2 Stammar med abnormt utvecklade kronor e//er dålig stamform. 

 Arbetsplanens kl.; a) sidotryckta träd, b) vargar etc. anser han äfven som en orim- 

 lig hopblandning af klass- och stamformindelning, i det att dessa innefatta endast 

 en del af möjligheterna. 



Genom kombination af Krafts klasser och Hecks stamformsklasser kunna 

 onekhgen träden karakteriseras väl. Många träd kunna tillhöra 2:ne stamformklas- 

 ser, t. ex. ett klufvet träd, hvars öfre eller nedre del lämnar ett användbart gagn- 

 virke kan då betecknas med jiO r),i och införes under ,? eller <? allt eftersom den- 

 ena eller andra egenskapen är öfvervägande. 



Efter bedömande af hvarje euskildt fall göres ingrepp i alla Krafts stamklas- 



