I I 8 NOTISER. 



ETT INLÄGG I ANLEDNING AF HRR BERGSTRÖMS OCH STEPHENS 

 M. FL. MOTIONER INNEVARANDE RIKSDAG MED BEGÄRAN OM FRAM- 

 LÄGGANDE AF REDOGÖRELSE ÖFVER STATENS SKOGSMARKERS YT- 

 VIDD M. M. 



Då uti dessa motioner förekomma vilseledande järmförelser, som kunna hos all- 

 mänheten framkalla oriktiga föreställningar om och misstro till Statens skogsförvalt- 

 ning, så torde några statistiska meddelanden vara behöfliga och för allmänheten 

 välkomna. 



De preussiska skogarue hafva i mer än ett sekel varit omsorgsfullt förvaltade, 

 och därigenom kommit uti normalt tillstånd, då däremot vår skogsskötsel å statens 

 skogar i södra delen af landet endast är omkring 50-ärig, och i Norrland, där de 

 hufvudsakligaste kronoparkerna äro belägna, har icke funnits ens någon skogsstat 

 förr än under de sista 35 åren, då före denna tid dessa skogar skulle förvaltas af 

 kronobetjäningen. 



Vår statsskogsskötsel är således mycket yngre än den i Preussen. Om man 

 vill rättvisligen jämföra förhållandena i afseende på båda dessa länders skogs.skOtsel, 

 bör man gå tillbaka för Preussen minst 50 år, och se efter huruledes den ekono- 

 miska sidan af dess skogsförvaltning då gestaltade sig. Enligt mina anteckningar 

 under en resa i Tyskland åren 1857 och 1858 pag. 90 lämnade de preussiska stats- 

 skogarne då 5,842,698 thaler brutto med en förvaltningskostnad af 2,815,000 thaler 

 och återstod således en nettoinkomst af 3,027,698 thaler eller omkring 8,073,861 kr. 

 Vid en jämförelse visar det sig, att i Preussen voro förvaltningskostnaderna redan 

 dä uppe till 7,600,500 kr., under det att samma kostnader hos oss ?iii icke äro högre 

 enligt domänstyrelsens berättelse, än 2,437,729 kr. Visserligen lämnade då de preus- 

 siska skogarne nära 2 millioner mera nettobehållning än våra lämna >iii, men i 

 Preussen kunde alll virke försäljas, då däremot mycket virke hos oss måste kvarläm- 

 nas i skogen i saknad af köpare till följd af svårigheter vid transporten. Ser man 

 vidare huruledes vår skogsskötsel under de sist förflutna 30 åren så utvecklats, att 

 ifrån det att statsskogarne år 1S73 lämnade 1,361,062 kr. brutto de år 1903 gåfvo 8,673,223 

 kronor, måste erkännas att hos oss vid jämförelse med Preussen utvecklingen varit 

 betvdligt hastigare. Den kommer nog att fortgå på samma sätt, dels genom sti- 

 gande virkesafkastning allt i den mån de stora skogsodlingarne och de unga skogs- 

 bestånden å de inköpta markerna hinna utveckla sig och dels genom ökade virkes- 

 priser allt efter som virkesafkastningen å de enskildes skogar nedbringas. 



Visserligen hör man af oförståndigt folk uttalas den åsikten, att å en del af 

 statens skogar hugges för litet, så att träden blifva för gamla och taga skada, och 

 om äfven någon gång skulle så inträffa, att något skogsbestånd kunnat och bort 

 afverkas tidigare, så vet nog hvarje praktisk skogsman, att några tiotal år icke i 

 afsevärd grad förminska dessa gamla bestånds kvalitet, men i de flesta fall afsevärdt 

 höja deras penningevärde. Visst är, att många millioner blifvit besparade åt stats- 

 verket genom att timmerafverkningame i Norrland icke blifvit så påskyndade å stats- 

 skogarne, som en ovederhäftig opinion velat påfordra. Lyckligt är det nog därföre 

 så länge man kan hålla tillbaka skogsafverkningen å våra kronoparker. 



C. M. Sjögreen. 



