158 NOTISER. 



skogar — år 1904 bland annat 4,700 timmer, 59,300 slipers, 104, 373 kbm. ved 

 m. m. — I stubbhyra hafva reviren erhållit 73 penni per slipers, samt 64 penni per 

 m' ved. Slutkostnaderna hafva blifvit 1,66 och 3,04 för motsvarande skogsprodukter. 

 Dessa äro de första resultat af statens skogsaf verkning. En såg är anlagd för stats- 

 verkets räkning: den ledes af en forstman, liksom äfven all flottning och afverk- 

 ning utföres af forstman. 



Till folkskolor, kyrkobyggnader m. m. äro gratis utlämnade skogsprodukter 

 för omkring 59,700 fmk. 



Summa inkomster från landets statsskogar äro uppgifna till 6,119,868 fmk, 

 och nettovinsten till 4,940,982 fmk. År 1899 steg nettoinkomsten blott till 2,221,800 

 fmk. Per har torr skogsmark belöper sig nettoinkomsten o,gi penni, och per 

 summa areal blott 0,37 penni. Jämförelsevis iippgifves, att i Sverige år 1903 mot- 

 svarande tal voro kr. 1,03 och 1,12. Afsättningsförhållandena äro ännu här endast ställ- 

 vis tillfredsställande. 



Insekt-, svamp- och stormskador hafva visserligen förekommit, men äro lyck- 

 ligtvis blott lokala och af mindre betydelse i stort sedt. Omkring 520 har hafva 

 under arets lopp härjats af skogseldar. 



Skogsvärderingar hafva fortsatts, hvarvid omkring 4,369,500 stammar blifvit 

 uppräknade. Landets förråd af timmerträd är beräknadt till 38,183,200 timmer — 

 och timmerämnesträd 45,230,300 — eller tillsammans 83,416,600 stammar. En mängd 

 taxatorer äro sysselsatta med timmerräkningar, samt uppgörandet utaf afverknings- 

 förslag och indelningar för statsskogar med bättre afsättningsförhållanden. 



Skogskulturer äro utförda i jämförelsevis ringa grad — omkring 200,000 plan- 

 tor äro utsatta och 700 kilo frö utsått — i betraktande af landets stora skogsareal 

 verkligen obetj-dliga summor! Tillgången på tallfrö har varit medelgod, pä gran- 

 frö god. Hjälpgallringar, utdikningar och andra forstliga förbättringsarbeten hafva 

 utförts likaså blott försöksvis — med undantag utaf björkutgallriugar för järnvä- 

 garnas behof. 



Uti statsskogarua finnas 640 skogvaktaretorp, samt omkring 3,500 kronoskogs- 

 torp. Desse senare betala i årlig skatt i medeltal 14 fmk 51 p., samt hafva i me- 

 deltal 2 har åker och 5 har äng per torp. De förbruka en hvar ärligen omkring 

 25 sågtimmer, samt 66 kbm. andra skogsprodukter. Nya förslag till kronojordamas 

 kolonisering äro under utarbetande, hvarvid kronoskogstorpsinstitutionen blifvit 

 framhållen som ändamålsenligast. Största svårigheterna erbjuda dock anskaffandet 

 af lån åt hugade torpspekulanter, samt bevakningsfrägan, då ökad kolonisation 

 fordrar ökad bevakning. 



Forstundervisningen har icke undergått någon betydande förändring. Den 

 väntar allt ännu på sin under årtionden förebådade, och med otålighet väntade 

 förbättring. Men denna fråga kommer väl ännu för en lång framtid att blifva 

 forstväsendets stora XI 



Militiestatens boställen uppgå till Soi med en areal af 261,735 har, samt 

 präslboställena till 703. Revisions och indelningar fortgå här på vanligt sätt, utan 

 att erbjuda några skilda intressen i detta sammanhang, hvilket äfven gäller statens 

 skogsiustniktörer för privata skogsägare. 



Den så kallade kronoskogskommittén föreslog år 1900 inkallandet af forst- 

 man till forststyrelsen, för att diskutera viktiga forstliga förhållanden. En dylik 

 förstärkt forststyrelse arbetade redan år 1905 med framgång, och nu har den ny- 



