VARA SKOGARS VÄRD OCH AFKASTNING. 20I 



Af föregående uppgifter kan man sluta till att våra skogar vid god 

 skötsel gifva vida större afkastning, än man i allmänhet föreställt sig. Detta 

 då man håller sig till de verkligen undersökta profytorna. De angifna 

 medeltalen utan noggrannare undersökningar, visa däremot i allmänhet 

 ett betydligt lägre utbyte. Äfven om det vore att gä för långt att ute- 

 slutande efter profytsresultaten söka beräkna skogarnes blifvande afkast- 

 ning, kunna dessa dock gifva full anledning till åtskilliga reflexioner. 

 Vi anmärka då först, att för de yngre åldersklasserna angifvas förhållande- 

 vis höga virkesmassor gent emot dem för medelålders och äldre bestånd. 

 Detta torde bero däraf att de förra uppkommit på rena kalhyggen genom 

 själfsådd eller skogsodling, företrädesvis å allmänna eller bruksskogar, 

 samt att de täta ungskogarne fått stå ogallrade och således blifvit »öfver- 

 stammiga». 



Vid sammanställning af de bättre resultaten inom landets södra och 

 mellersta delar, södra Norrland samt af Dalsocknarne till och med 

 Jerna, Leksand och Mora kommer man såsom optimum ungefärligen till 

 följande tal: 



Skogens ålder, år: 30 40 50 60 70 80 90 100 



Virkesmassa prharikbm.: 150 210 250 300 350 370 380 400 



Ärlig medeltillväxt » t » — — Si"** 5'°*^ 5'°^ 4iö2 4,23 4,00 



Uti >Forst- und Jagdkalender» igo6 angifves för Nordtyskland föl- 

 jande tal för tall och III växtlighetsklassen af där uppförda fem klasser: 



Vid är 30 40 50 60 70 80 90 100 



stam- och granved per har i kbm 164 219 266 307 342 372 39S 420 

 däraf stamved intill 7 cms ge- 

 nomskärning i kbm 90 154 209 255 293 324 350 372 



Häraf framgår, att växtligheten hos oss inom det nyss angifna om 

 rådet ganska nära öfverensstämmer med Nordtysklands III växtklass för 

 tall. Jämförelsen kan dock ej blifva fullständig, ty i den tyska tabellen 

 inräknas å ena sidan grenveden och å andra sidan, där denna blifvit 

 fråndragen, har så skett jämväl af all stamved intill 7 cms tvärmått. 

 Våra granskogar uppnå däremot ej på långt när de tyska i III växt- 

 klassen, utan måste hänföras till deras IV klass. 



Vissa undantag finnas dock, såsom på Omberg m. fl. ställen, där 

 ett utbyte kan förväntas jämförligt med III klassen. 



För gran gifver den tyska tabellen för III växtklassen följande tal 

 för stam- och grenved 



ålder år; 30 40 50 60 70 So 90 100 



pr har kbm.: 103 190 292 385 453 499 530 547 



I öfre Norrland och öfre Dalarne tagna profytor visa äfven öfver- 

 raskande höga tal. God växtlighet förekommer ju inom vissa begrän- 

 sade trakter och torde dessa företrädesvis blifvit representerade. Vi anse 



Sk-ogsv^rdsforeninsens Tidskri/t, iqob. 1 6 



