202 J. O. AF ZELLEN. 



det därför vara olämpligt, att af det tillgängliga materialet draga några 

 allmänna slutsatser om den blifvande skogsväxtligheten i dessa orter. 

 De tätare medelålders bestånden och ungskogarne förete emellertid öfver- 

 hufvud en bättre växtlighet än man kunnat förmoda vid jämförelse med 

 den nuvarande äldre, vanligen glesa skogen. Skogens föryngring går 

 dock mycket långsamt i dessa trakter, och i Norrland måste för det när- 

 varande ej obetydliga områden anses sakna all verklig skogsproduktion. 



Skogarne i södra och mellersta landsdelarne komma sannolikt i stort 

 taget ej att lämnas tillfälle att utväxa ens till loo års ålder. I samma 

 mån pappersindustrien vinner utsträckning och för järnbruken kräfves 

 kol, må vara till höga pris, torde afverkningstiden ej komma att upp- 

 skjutas längre än till en skogålder af 80 å 90 år. Produktionen af 

 timmer måste hänvisas till några mer aflägsna trakter och befordras ge- 

 nom tidigt företagna ljushuggningar i ett och annat bestånd med god 

 växtlighet samt genom att öfverståndare kvarlämnas å hyggena under 

 en tid af 15 ä 20 år (jämför fig. 22). 



Uti öfre Dalarne och en stor del af Norrland torde skogens växt- 

 tid komma att utsträckas, så att timmerdugligt virke erhälles. Tiden 

 därför blir ju ganska olika, och städse måste den tidpunkten afvaktas, 

 då virkets beskaffenhet medgifver flottning utan alltför stor risk för dess 

 sjunkning i flottlederna. 



De af oss angifna virkesmassorna per har vid åldern 70, 80 och 90 

 år eller resp, 350, 370 och 380 kbm. framhöllos såsom ett optimum. 

 Någon öfverskattning torde ej vara att befara om såsom medeltal vid 

 vid 100 år uppställas ett utbyte pr har af: 



för */5 af landet söder om Norrland och Dalarne 34° kbm. 



, Ye » " " " " ^ * ^°° " 



» '/s » Norrland och Dalarne 34° ' 



» % „ >, » » >6o » 



Detta under förutsättning, såsom förut framhållits af intensiv 

 skogsskötsel. Där sådan under*någon längre tid fått fortgå visa de nu- 

 . varande skogarne i mellersta landsdelarne enligt skogshushållningsplaner 

 en af kastning af nära 400 kbm. per har. 



Vi tro alltså att följande kalkyl öfver skogarnes afkastning under 

 nyssnämnda villkor äger berättigande. 



