204 .1. o. AF 7.ELLEN. 



Produktiv Ärlig till- Utbyte vid 

 skogsmark växt pr har en skogsålder 

 i har i kbm. af loo år. 



kbm. 

 omki. Vu äf ytviilden söder om Norrland 



och Dalarne 5,930,000 3,4 20,162,000 



» Vfl » * söder om Norrland 



och Dalarne 1,482,000 2,0 2,964,000 2^ 126000 



7,412,000 

 3 '5 » » ' Norrland och Da- 

 larne 2,750,000 3,4 9,350,000 



» -/j » » i Norrland och Da- 

 larne 5,500,000 1,6 8,800,000 



» -/j » » i Norrland och Da- 

 larne 5,500,000 o,s 4,400,000 22,550,000 



13,750,000 

 Har 21,620,000 Kbm. 45,676,000 



Genom hjälpgallringar kan denna afkastkning ökas med omkring 20 X- 

 För att befordra uppkomsten af en önskvärd tät och jämn för- 

 yngring måste åtgärder vidtagas vid skogens afverkning, och blifva 

 dessa af den allra största betydelse i samma mån själfsådd bör 

 eller måste användas. Därvid spelar fröträdens ålder en stor roll så till 

 vida, att förmågan att sätta grobara frön är oeftergiflig och att således 

 yngre skog ej kan afverkas, än att denna förmåga blifvit uppnådd. I 

 allmänhet synes man vara benägen att angifva fröbarhetsåldern till 50 

 å 60 år för de mellersta och södra landsdelarne samt till 80 å 100 år 

 för Norrland, både för tall och gran. Men enligt till oss meddelade 

 uppgifter skulle grobara frön alstras äfven af mycket yngre träd. I 

 trakten omkring Falun, där vedhuggning bedrifves i 30 — 40 åriga be- 

 stånd, visar det sig att så snart de kvarvarande träden under 4 å 6 år 

 hunnit vänja sig vid friställningen, gifva de genom själfsådd upphof till 

 ny skog. De glest stående träden ä ryorna i Småland sätta kött med 

 grobara frön redan vid 40 års ålder. Från Norrland meddelas liknande 

 förhållanden vara iakttagna, om än skogsåldern varit något högre. Skulle 

 nu försiktigheten bjuda att i regeln använda omkring 60-åriga stammar 

 såsom frögifvare, är det dock af fördel att kunna ha förhoppning om 

 själfsådd från äfven yngre träd, som då lämnas kvar i större antal än 

 det vanliga. 



Endast undantagsvis, såsom på sandmoar, kan fullständig återväxt 

 påräknas af fröträd om ej marken beredes för fröets mottagande. Denna 

 åtgärd bör därför ej underlåtas, ty om så sker kan ett godt fröår ha 

 liten eller ingen verkan. Att stor tillväxtförlust vållas af att hyggena i 

 åratal få ligga improduktiva ligger för öppen dag. Ovanligt är det ej, 

 där likgiltigheten är stor, att lo å 12 årshyggen på detta sätt ligga sä 

 att säga för fäfot. Risbrännas hyggena omedelbart före ett fröår, er- 

 hålles i allmänhet en fullgod återväxt af tall. Lyckas emellertid ej själf- 



