VARA SKOGARS VÄRD OCH AFVERKNING. 20g 



draga vacker tallskog, såsom Metzger' söker påvisa för Danmark. Sanno- 

 likt är dock att trädrasens egenskaper härvidlag spela en viktig roll, åt- 

 minstone är Helms" af denna åsikt på grund af sina ingående studier 

 af tallen i norra Själland. 



Boken är däremot ett träd, som särskildt trifves i ett utprägladt 

 kustklimat. I Danmark finnas de vackraste bokskogarne just utmed kus- 

 terna. Bok, ek, och framförallt gran samt under särskildt gynnsamma 

 markbetingelser silfvergran, torde blifva de trädslag, som blifva införda 

 på våra bättre sydsvenska ljunghedar, sedan väl den första tallkulturen 

 förbättrat marken. 



Hvad våra andra löfträd beträffar, såsom ask, lönn, alm m. fl., blifva 

 de vackrast under ett maritimt klimats inflytande. Utmed kusterna såväl 

 vid Skagerack och Kattegat som vid Östersjön torde därför vår hittills 

 allt för mycket försummade löfskogsskötsel ha sitt rätta hemvist. 

 ^'^ I nära samband med klimatet står ljunghedens utbredning i vårt 

 land. Detta växtsamhälle förekommer hufvudsakligen i norra och västra 

 Europa och framför allt i de delar, hvars klimat mera direkt påverkas 

 af Atlanten. I hvilken män ljungheden i värt land beror af jordmånen 

 är ännu ej närmare utredt. Att döma af markens utseende, synes 

 denna lämpa sig för skogsbörd. Ortsten har sålunda ringa utbredning, 

 likaledes är hvitsandslagret vanligtvis hvarken mäktigt eller skarpt ut- 

 prägladt, hvilket allt i sin män talar för att marken ej är fattig på lösliga 

 mineral. 



Det öfriga Sverige närmar sig, såsom förut nämndt det rysk-sibiriska 

 klimatområdet. Hit höra hela Norrland samt största delen af södra 

 och mellersta Sverige. Afven inom detta område göra sig klimatiska 

 olikheter gällande, ehuru i allmänhet af mindre betydelse för skogens 

 trefnad. 



Det viktigaste är några egenheter i nederbördens fördelning, hvilka 

 äro mest utpräglade utmed kusterna. Östersjön och Bottniska viken 

 utöfva på ostkusten ett sekundärt maritimt inflytande, gifvande sig till- 

 känna genom en förökning af höstens och minskning af sommarens 

 nederbörd, framför allt är försommaren torr. Särskildt skarpt visar sig 

 detta omkring Angermanälfvens nedre lopp, där juni månad enligt 

 Hambergs undersökningar har en medelnederbörd af endast 28 ä 29 mm. 

 De svårigheter med hvilka skogsodlingarne pä våren ofta ha att kämpa med 

 i vårt land ha häri sin förklaring. Man har därför försökt sommar- och 



' Skovfyrrens fremtidsudsigter i de danske Skove. Furstlig Diskussionsforening, 

 24 febr. 1905. Hilleröd 1905 



" Skovfyrren p.ia Tisvilde-Frederiksvnerk Distrikt. Tidsskrift for Skovvsesen. Band 14. 

 1902. Köpenhamn. 



