212 J. O. AF ZELLÉN. 



Utom genom silurisk kalksten kan urbergsmoränens näringskapital 

 betydligt höjas genom förekomsten af andra bergarter såsom gabbro, 

 hyperit, diorit. De hafva i vårt land en mera lokal förekomst och ringa 

 utbredning, men där de förekomma förmå de ofta förläna vegetationen 

 en större yppighet och frodighet. De utmärkt vackra skogsbestånd, som 

 äro beskrifna från Värmland torde förekomma på en mark hvars värde 

 höjts genom den i östra Värmland ofta anstående hyperiten eller gabbron. 



Af öfriga i vårt land förekommande bergarter är sandstenen sär- 

 skildt beaktansvärd. Det största sandstensområdet förekommer inom 

 nordvästra Dalarne, hvarifrån det sträcker sig å ena sidan in i Härje- 

 dalen, å den andra inåt Trysil i Norge. Sandstenen består hufvudsak- 

 Hgen af kvarts. Endast en mycket mager skogsmark bildas under dylika 

 förhållanden och är detta säkerligen orsaken till den ofta svagt växande 

 skogen i norra delen af Älfdalens socken. När sandstenen är rik på 

 fältspat, såsom sparagmiten kan den däremot ge upphof till en ganska 

 god skogsmark. Exempel härpå känner man från det centrala Norge. 



Under mycket lång tid framåt torde förbättring af vår skogsmark 

 genom påförande af gödningsämnen vara ett ekonomiskt ruinerande företag. 

 I allmänhet är också vår skogsmark tillräckligt rik på erforderliga mineral V 

 Hvad som skogsmarken däremot mången gång förutom kalk torde behöfva 

 är kväfve. Bristande eller ringa tillgång till kväfve nedsätter produktionen 

 äfven på den i mineralogiskt hänseende gynnsammaste mark. Det är till- 

 gången på det i minsta mängd förekommande nödvändiga näringsämnet, 

 som afgör produktionens storlek på en viss mark. Af byråchefen af Zellén 

 har föreslagits att för det ändamålet använda bergtallen, som enligt danska 

 erfarenheter synes ha förmågan att tillgodogöra sig luftens fria kväfve. 

 Om den ekonomiska sidan af denna sak känner man mellertid ännu intet. 

 Ett annat sätt att på sandjord öka kväfvetillgången är att påföra torf- 

 jord från mossarne. 



Hvad som dessutom torde kunna göras, då det gäller att höja våra 

 skogars produktion är att se till att de krafter, som befordra vittringen 

 och frigörandet af näringsämnena ur mineralen ej må lida något afbräck 

 eller åter sätta dem i gång på sådan mark, där de upphört att verka. 

 Vittringen är en process, som enligt undersökningar af många forskare 

 är på det närmaste beroende af klimatet. I ett kallt och fuktigt klimat, så- 

 som det i Skandinavien och Finland, spela humussyrorna och humusämnena 

 en huf\'udroll vid vittringen. Ett sundt och väl utbildadt humuslager 



' Se äfven .\lbert. Welche Erfahrungen liegen bis jetzt tilier den Einfluss kunstlicher 

 Uiingung und Boilenbearbeitung im forstlichen Grosstriebe vor? In welcher Weise iind nach 

 welcher Richtung hin sind Versuche hieruber fernerhin anzustellen? Zeitschrift fur Först- und 

 lagdwesen. März 1905. 



