2 14 J. o. AF ZELLEN. 



ningstid. De under vintern hopade snömassorna smälta däremot täm- 

 ligen snabbt under de långa vårdagarne. En allmänn stagnation i vatt- 

 nets afrinning uppstår lätt, hvarigenom hvitmossorna få tillfälle att breda 

 ut sig. 



Det finnes sålunda en hel följd af naturliga orsaker till uppkomsten 

 af försumpad mark. De förnämsta äro moränens fysiska beskaffenhet, lan- 

 dets allmänna topografi och klimatet. Härigenom får försumpningen sin 

 stora betydelse för vårt lands skogsskötsel, men den är å andra sidan 

 ett endast ytterst långsamt framåtskridande fenomen. 



De första och viktigaste åtgärderna för försumpningens motarbetande 

 äro bäckrensning och beredande af ordentliga aflopp åt källorna. Ty 

 just från dylika platser breder vattnet lätt ut sig, åstadkommande för 

 sumpningar. Angående utdikning af försumpad granskog föreligger 

 ännu mycket ringa erfarenhet; en sådan bör företagas med hänsyn till 

 grundvattnets förlopp i marken. 



I nära samband med försumpningsfrågan står sträfvan att genom 

 utdikning vinna våra torfmossar för skogsbörd. Lyckliga resultat i 

 det hänseendet från några en,skilda punkter i landet såsom vid Gimo och 

 några andra ställen i Uppland, Grönbo i Västmanland, några välbelägna 

 mossar i Västernorrlands län ha gjort, att man ansett sig kunna för 

 skogsbörd vinna vidsträckta mosskomplexer. Utan öfverdrift torde kunna 

 sägas, att dessa bemödanden i synnerhet i nordligaste Sverige hittills 

 krönts med endast ringa framgång. Afven välbelägna och grunda mos- 

 sar ha legat i bortåt tjugu år afdikade utan att någon skogsväxt upp- 

 kommit på dem eller de förutvarande träden visat någon förökad till- 

 växt. En viss planlöshet har allt för mycket fått göra sig gällande. Af 

 enskilda vällyckade afdikningsför.sök har man utan tvifvel dragit allt för 

 omfattande slutsatser. Säkert är emellertid, att man ännu icke riktigt 

 känner villkoren för skogsväxt å våra mossar, hvarken med hänsyn till 

 hvilka mossar, som äro bäst för skogsbörd, ej heller närmare om, hur 

 de lämpligast böra utdikas. En så vidt möjlig noggrann vetenskaplig 

 utredning härom är nödvändig, för sä vidt vi ej till ingen nytta vilja utkasta 

 stora summor på våra mossars afdikning.. 



I nära samband med markens allmänna topografi och klimatet står 

 en annan fråga, som för Norrlands skogsskötsel har en betydande vikt, 

 nämligen våra oväxtliga eller svagt växtliga granskogar och deras behand- 

 ling. Såsom allmänt bekant har granen inom vissa områden invandrat i de 

 gamla tallskogarne och mer eller mindre undanträngt detta träd; i stället 

 för vackra tallskogar, åtminstone att döma af de ännu kvarstående gamla 

 träden, ha vi erhållit uselt växande granskogar. Under de klimatiska be- 

 tingelser som råda i öfre Norrland har nämligen granen för att uppnå större 



