320 GUNNAR ANDERSSON. 



Den antydda frågan kan formuleras så: »finnes det någon utsikt 

 att förbättra, förädla själfva det material, med hvilket skogs- 

 mannen arbetar, d. v. s. framförallt våra bägge viktigaste skogs- 

 träd tallen och granen? >'Ett försök att besvara denna fråga leder 

 mig in på några af de för tillfället mest omdebatterade och aktuella spörs- 

 målen inom de biologiska vetenskaperna, frågorna om artbegreppet och 

 dess konstans, variationens natur samt ärftlighetens natur och väsen. Det 

 ligger dock långt ifrån mig, att vid detta tillfälle ärna lämna en exposé 

 öfver de ofantligt stora framsteg, som vetenskapen på dessa områden 

 gjort. Det finnes för dem, hvilka något djupare vilja intränga i dessa 

 forskningar några stora, grundläggande arbeten, men för dem, som ej 

 ärna själfva bedrifva undersökningar på området, men ändock önska en 

 klar, tillförlitlig och intressant skrifven framställning, kan jag ej nog lif- 

 ligt rekommendera dr F. Kölpin-Ravns lilla bok : » fortplantning og arve- 

 lighed.» ' 



Hvad jag således här kommer att af de nämnda frågorna beröra 

 är endast jämt upp så mycket, som behöfs för den ofvan gjorda frå- 

 gans besvarande. 



Det första spörsmålet är då: är tallen och granen öfverallt sig lik, 

 eller finnas bland de millioner träd, vi äro vana att innefatta inom de 

 bägge arterna, några afsevärda, påvisbara olikheter. Att det senare är 

 fallet känna vi ju alla, vi veta huru eländiga de tallar äro, som upp- 

 stått ur hvad vi anse vara »tyskt frö», vi känna >^ vargarne», vi ha sedan 

 länge kunskaper om den högnordiska tallens säregna form och ringa 

 tillväxthastighet m. m. m. m. Från synpunkten af en eventuell förädling 

 och förbättring är det emellertid af största vikt att veta om de nämnda 

 och många andra iakttagna variationer och olikheter äro framkallade hos 

 de observerade individen af olikheter i de yttre förhållandena, d. v. s. 

 af ett enda eller kombinerade klimatiska element, såsom värme, luftfuk- 

 tighet, af lokala företeelser såsom växlande markbeskaffenhet och ljustill- 

 gång etc, eller om vi ha att göra med i individens konstitution inne- 

 boende egenskaper, motsvarande t. ex. det förhållandet att somliga män- 

 niskor äro brunögda andra blåögda. Det torde nog vara alla de när- 

 varande bekant att bägge förhållandena orsaka de olikheter vi iakttaga. 

 Det lider intet tvifvel att tallarne ute på skärgårdens frisköljda klippor 

 äro lika utsvultna och utpinade, som mången stackars backstugusittare. 

 Men, liksom det finnes skillnad på de senare, så finnes det också på de 

 förra. P^ör den ena individen bland både tallar och människor blir det 

 elände och undergång, medan den andra förmår göra det någorlunda 



' Videnskabeligt folkebibliotek, Studentersamfundeis r.^kke n:o 3, Köpenhamn 1904, 

 Pris I kr. 



