328 GUNNAR ANDERSSON. 



våra kunskaper på detta fält i närvarande stund nå, är det uppenbart, 

 att vi, om vi med tillhjälp af våra nuvarande skogsträd vilja vinna verk- 

 ligt nya resultat, såsom att vidga de geografiska gränserna för den eko- 

 nomiskt dugliga skogen i landet eller i ena eller andra bestämda riktnin- 

 gen i högre grad höja kvaliteten eller utbytet af våra skogar, måste till- 

 gripa ett hittills praktiskt taget alldeles oförsökt medel, nämligen: ren- 

 odling af 7iyttighetsmutattonerna'. 



Jag skall nu till sist söka beröra frågan om detta öfverhufvudtaget 

 är praktiskt möjligt. Något alldeles säkert och bestämdt svar kan ej 

 härpå gifvas, men sannolikheten för att det skall lyckas är enligt min 

 uppfattning mycket stor, ehuru svårigheterna ej häller äro ringa. Det 

 är naturligen ännu hvarken möjligt eller här lämpligt, att mera än an- 

 tyda själfva linjerna för arbetet. Många och viktiga detaljer måste i 

 samband med arbetena själfva närmare utredas, nya arbetsmetoder ut- 

 tänkas m. m. 



Grundlaget för det hela är naturligen att först klart och noggrant 

 bestämma, i hvilken eller hvilka riktningar en eventuell förädling af 

 barrträden skulle ge det största utbytet. Det må naturligen icke glöm- 

 mas, att en renodling af sådana raser är ett stort och mycket dyrbart 

 företag, hvadan det icke bör sättas i gång med mindre man är fullt 

 klar på att en verklig vinst vore skördad om det lyckades. 



Jag hoppas därför, att man vid den diskussion, som väl sannolikt 

 följer på detta meddelande, särskildt ville fästa sin uppmärksamhet vid, 

 hvilka egenskaper hos våra skogsträd som det vore af största vikt att 

 söka förändra i för våra intressen gynnsam riktning. 



För egen del har jag fäst min uppmärksamhet särskildt vid önsk- 

 värdheten att söka åstadkomma snabbväxande, härdiga former för 

 nordligaste Sverige och fjälltrakterna. Öfverhufvudtaget är det 

 väl önskvärdt att öka tillväxthastigheten öfverhufvudtaget i Norrland, 

 ty äfven om vårt virkes främsta förtjänst är förbunden med de små års- 

 ringarne, blir väl framtidens vinst af våra skogar större om omloppstiden 

 kan minskas äfven om virkets fasthet och styrka i någon mån minskas. 

 Att för t. ex. våra nordliga granskogar komma upp till samma höga 

 tillvä.xthastighet som ett gynnsammare klimat alstrar i de bosniska lär 

 väl ändock knappast lyckas. Äfven om det så skulle kunna ske, är det 

 dock ekonomiskt, ty fastän det bosniska granvirket har i medeltal 33 % 

 lägre värde än vårt, ger dock skogen vida mera där, alldenstund till- 

 växthastigheten är dubbelt eller mer större än i Norrland. 



Sedan man fullt klart bestämt hvad man vill söka vinna, gäller det 

 att undersöka, i hvilken omfattning mutationer i angifven riktning finnes 

 i våra skogar. I öfverensstämmelse med ofvan uttalade uppfattning, 

 har jag hos K. Domänstyrelsen anhållit att Skogsförsöksanstaltens bo- 



