330 GUNNAR ANDERSSON. 



en half mansålder har han skapat fruktträds- och blomstervarieteter, som 

 i bördighet, hastighet i utveckling m. m. öfverträffat allt hvad före- 

 gängarne på motsvarande tidrymd lyckats uträtta. Anmärkas må 

 dock att med vissa gamla kulturväxter som äpplen och päron har han 

 icke lyckats åstadkomma något så väsentligt nytt. Däremot äro 

 plommonen vittne till hans kanske största triumfer. — Målet med hela 

 hans arbete är icke vetenskapligt, utan att uppdraga sådana nya ra- 

 ser, som motsvara de kraf, hvilka man ställer på en god handelsvara. 

 Han har ingen annan ärelystnad än att lyckas i sitt föresätta mål. 

 Det han, hans gamla mor och syster behöfva har han rikligt och 

 allt öfverskott lägger han ned på nya experiment. Han vill skänka sitt 

 land de största möjliga rikedomar. Ett par exempel må förtydliga detta. 



För några år sedan lyckades han uppdraga en alldeles ny plom- 

 monsort, Waynard-plommonet. Detta är ett härligt, stort, rundt, mörk- 

 blått plommon i smaken påminnande om persikor. Det hade vunnits 

 genom urval bland hundratusentals nya sorter, på sätt, som jag strax 

 skall antyda. Då det första exemplaret af denna sort var färdigt bil- 

 dades ett bolag icke att monopolisera dessa plommon, utan att dra upp 

 så många träd af detsamma som möjligt och göra det till ett af de all- 

 männast odlade träden i Förenta staterna. Först då hade Burbank vun- 

 nit sitt slutmål, ty först då hade han ökat sitt fosterlands produktion 

 med miljoners värde. 



Ett annat exempel. Han såg hurusom i Västerns öknar, oerhördt 

 stora områden med bördig mark voro värdelösa på grund af vattenbrist. 

 De enstaka liggande gårdarnes boskap törstade ofta ihjäl, men då det 

 gällde lifvet gaf den sig på de ytterst taggiga, men i sitt inre vatten- 

 och näringsrika kakteerna, som lefva här. Folket kände också konsten, 

 att i kritiska fall rädda djuren genom insamling och kokning af kakteerna, 

 då taggarne uppmjukades. Burbank resonerade nu som så, hvarför 

 skulle man ej kunna dra upp en taggfri kaktus, lyckades det, kunde 

 man ju omvandla stora delar af öknen till värdefulla betesmarker. Och 

 hvad mer han gjorde det också! Han samlade Opuntier frän Mexiko, 

 Sydafrika och andra länder. Genom urval och hybidisering har han nu 

 en tagglös form färdig. Tiden tillåter mig icke att gå närmare in på 

 denna undergörares arbetssätt och de vägar han gått för att vinna sina 

 resultat. Jag kan endast säga att han betjänat sig, dels af ett omsorgs- 

 fullt tillvaratagande af befintliga mutationer dels ock företrädesvis af hy- 

 bridisering af de olika formerna, hvarigenom han just fått de gynnsamma 

 egenskaperna kombinerade. Men det väsentliga i hans metod är den 

 amerikanska storslagenheten i densamma. Då han dragit upp sina nya 

 plommonsorter — däribland ett kärnlöst — har han arbetat med hundra- 

 tusentals olika sorter. För att förenkla proceduren har han ympat hun- 



