334 O'^' BARRTRÄDSRASER OCH DERAS RENODLING. 



I Stort sedt har detta urval verkadt godt, hvarför man i bergslagen finner 

 våra vackraste tallskogar. Om jägmästare Hollgren ville taga dem i betrak- 

 tande, måste han erkänna, att man genom dylikt urval kan vinna mycket. 



Vidare framhöll docenten Andersson, att man har mycket att hoppas af 

 mutationer; men hur är det med fortplantningsförmågan hos de mutationer 

 docenten Andersson omnämnde; om Ornäsbjörken känna vi, att den icke 

 låter fortplanta sig genom frö. Visserligen kan man få en Ornäsbjörk bland 

 åtskilliga hundra tusen plantor, men hvad ormgranen beträffar, känner jag icke 

 till, att man från densamma fått någon fort])Iantning medelst frö. 



Vidare ha talats om de former, som skulle vara eftersträfvansvärda för 

 skogshushållningen. Därvidlag vill jag nämna icke endast de tallar, som 

 hafva vacker växtform och stark växtlighet utan äfven sådana, som äro härdiga 

 mot sjukdomar, särskildt mot den svampsjukdom, som går under namnet törskate 

 och som är en för våra tallformer fördärfbringande svamp. Att vi hafva 

 tallformer, som i detta afseende äro härdiga, är säkert. På somliga trakter 

 får man icke se en enda tall, som är angripen, under det att på andra ställen 

 30 — 40 y„ äro angripna af denna svamp. 



Med afseende därpå att få former, som äro snabbväxande, ber jag få 

 framhålla att bland våra björkar, en del slå ut 8 dagar tidigare än andra 

 och äfven att en del fälla sina blad 8 dagar senare. Om man kan för ett 

 träd öka dess vegetationstid med 8 dagar, spelar detta en ganska stor roll. 

 På samma gång man vunne en snabbvuxen form, kunde man möjligen äfven 

 erhålla den fördelen, att denna vore härdig mot angrepp af rostsvampar, 

 emedan det endast är några få dagar, under hvilka de späda bladen äro 

 känsliga för svampangreppet. 



Jägmästaren Sljsnispetz. I likhet med docenten Andersson tror jag nog, 

 att vi skogsmän behöfva taga vetenskapen till hjälp i fråga om skogsskötsel 

 och skogsvård. Jag skulle i detta sammanhang vilja föreslå, att då staten 

 anlagt en egen klängningsanstalt, man skall insamla kottar af gran och tall 

 från i förhållande till klängningsanstalten allägset liggande orter från träd, 

 som hafva en god typ och få dem utklängda där, då det skulle vara för dyrt 

 att anlägga klängningsanstalter för hvarje skog och genom sådan åtgärd få 

 sina barrträd af kommande generation förbättrade genom detta frö. Våra 

 fröaffärer borde också kunna finna med sin fördel förenligt att hålla i han- 

 deln ett särskildt frö, som de kunde garantera vara från moderträd af god 

 beskaffenhet. 



Docenten Rosenberg. Jag skulle mot docenten Anderssons mycket intres- 

 santa föredrag vilja göra en del anmärkningar från ren teoretisk och veten- 

 skaplig synpunkt äfven med risk att räknas bland dem, som hafva mod nog 

 att gendrifva en god sak, men icke samtidigt hafva energi nog att söka ge- 

 nom arbete påvisa, att saken är möjlig. 



Om man tänker på hvad den mycket märkvärdiga mannen Burbank har 

 vunnit med sitt arbete och sina försök, tror Jag, att om man närmare ana- 

 lyserar resultaten, man måste medgifva, att det är en grundväsentlig skillnad 

 mellan de resultat han vunnit, och de fordringar en rationell skogsskötare 

 måste ställa för att få en god skogsåterväxt. Burbank har arbetat på det sättet 

 att han med amerikansk energi uppdrog en mängd sorter, och på lämpligt 

 sätt korsade dem med hvarandra och sålunda på rent vetenskaplig väg fick 

 resultat, som visat märkvärdiga egenskaper och äfven visat sig hafva en 

 viss praktisk betydelse. Han har fått märkvärdiga former af fruktträd, som 



