DISKUSSION. 335 



vi hört. Men vi måste komma ihåg • — och därpå ligger hufvudvikten — 

 att han ännu icke lyckats föröka dessa former genom frö. Man kan därför 

 icke säga, huru dessa formers egenskaper skola förhålla sig i afkomman genom 

 frö. Här tror jag, att vi hafva den viktigaste gensagan, då det gäller att 

 försöka saken med afseende på den praktiska skogsskötseln, ty för hvarje 

 gång måste formen »tillverkas» på nytt. Af de former, man fått genom 

 korsning af våra skogsträd, kan man nog få härdiga sådana och få dem 

 att växa upp och sätta blom och kanske frukt; men det är dock icke så 

 säkert, att de sätta goda frukter, men det kan tänkas, att så kan ske. Så- 

 som bekant ha bastader ringa fruktsättning. Men äfven om man har detta 

 lyckliga tillfälle, som jag tror är svårt att få, nämligen att få god och kraftig 

 frösättning, blir frågan: huru förhålla sig fröna? Om man granskar alla för- 

 sök, som gjorts i den riktningen, så finner man, att vetenskapen hittills lämnat 

 ett och samma svar därpå, och det är att afkommans egenskaper splittra sig 

 och liksom sprängas i sär. Moderväxtens egenskaper, kombinerade på detta 

 fördelaktiga sätt, visa sig icke längre hos afkomman. En del af afkomman 

 visar helt andra egenskapskombinationer och hos de öfriga blifva egenskaperna 

 visserligen kombinerade som förut, men undergå nya kombinationer i följande 

 generationer. Det låter visst vetenskapligt dogmatiskt att säga, att det nöd- 

 vändigt sker på detta sätt, och man bör icke kategoriskt säga att så måste 

 ske, därföre att vetenskapen hittills kommit till detta resultat. Jag ber att 

 få påpeka, att inom ärftlighetsläran för närvarande pågår ett lifligt arbete. 

 Resultaten hopa sig alltmera, men ännu äro de falt i hög grad sällsynta, då 

 bastarder visa sig kunna bilda ur frö en konstant afkomma lik moderindividet. 

 Och ju mer man skärskådar uppgifterna om påstådd konstans hos bastarder, 

 dess förre säkra fall återstå. Fortfarande kan man således påstå, att det största 

 flertalet bastarder sprängas i sär i nästa generation. 



För den rationella skogshushållningen kan det icke vara fördelaktigt att 

 börja på delta sätt, och framförallt tror jag, att Burbanks försök icke äro 

 användbara här. Han har icke fått afkomma på det sätt, som skogsskötaren 

 fordrar att den skall uppkomma, nämligen af frö. 



Jag har velat framhålla detta såsom en gensaga. Jag undrar om docenten 

 Andersson tänkt på denna fråga, om han kan gifva något inlägg i den vägen, 

 som kan gendrifva denna anmärkning. — Det gäller ju att få en konstant, 

 moderindividet liknande åtkomma, med den fördelaktiga egenskapskombina- 

 tion som ernåtts genom korsningen. 



Jägmästaren HoUgren. Jag har icke mot docenten Anderssons — för 

 öfrigt intressanta — anförande velat påstå, att icke vetenskapen har sin nytta, 

 men jag tror icke, att den kan gifva samma goda resultat, då det rör skogen, 

 som då det gäller kulturväxter. 



Hvad hr Holmerz yttrade om alt ormgranen icke skulle lämna afkomma, 

 så vederlägges detta påstående däraf, att i Ringarums socken i Östergötland 

 växa ormgranar, från hvilka frö tagits och satts i botaniska trädgården i 

 Uppsala, hvarvid det visade sig att de flesta granar, som uppväxte från fröet, 

 voro vanliga granar, endast några ormgranar, hvadan denna egenskapen så- 

 lunda ej är konstant. 



Bvrdchefeti Örleiiblad: Det har för mig varit af intresse att höra en cy- 

 tolog yttra sig i föreliggande fråga; men docenten Rosenberg har icke berört 

 mer än en sida af det sätt, hvarpå docenten Andersson anser, att man kan 

 nä det af honom afsedda målet. Docenten Rosenberg har, så vidt jag rätt 



Skogsvårtfafi^it^nin^eni Tidskrift, igoö. 25 



