344 



HENRIK PETTERSON. 



lika i alla åldrar, så skulle de olika årsklassernas virkesmassor visa en 

 sådan jämn stegring, att hela skogens virkesförråd kunde framställas 

 grafiskt med en triangel (ABC). 



D 



A 



0123 



u år 



C 



a kbm 



B 



Genom att ärligen virket på en hektar uppnår u års ålder, blir den 

 normala årsafverkningen från denna skog lika med virkesmassan på en 

 hektar u-årig skog. Antag att den är a kbm. 



Under hela omloppstiden afverkas u sådana hyggen = ua kbm. 

 ua representeras af rektangeln (ABCD) = 2V 

 . ' . ua ^ 2v 

 2V v 



11 0.5U. 



Vi ha kommit fram till denna formel genom antagandet att virkes- 

 massorna per har visa en jämn stegring från det första till det u:te året. 

 I verkligheten går det ej till precis på det sättet, utan tillväxten är 

 långsammare i ungdomen, stiger sedan starkt och aftar slutligen unge- 

 fär som kroklinien AC utvisar. Följden häraf blir att a i stället för att 



v v v 



vara = växlar mellan och 



0.5U 0,4U ofiu. 



Men för sådana primitiva beräkningar, hvarom här är fråga, får man 



v 

 tillräckligt noggranna resultat genom att sätta a = 



Om alla årsklasser under den normala afverkningsäldern upptaga 

 lika stora arealer, erhåller man alltså med denna beräkning icke blott 

 en jämn aikastning, utan bestånden komma också till afverkning i rätt 

 tid. Är ålderklassfördelningen däremot abnorm blir årsafkastningen fort- 

 farande någorlunda jämn, men afverkningsäldern kan i vissa fall bli 

 orimligt för låg eller för hög. Så t. ex. kan man, om hela arealen är 

 beväxt med ung och medelålders skog, enligt denna beräkning få en 

 betydande årsafverkning, ehuru skogen icke innehåller en enda ekono- 

 miskt huggfärdig stam. I motsatt fall, om hela arealen upptages af 



