OM AFVERKNINGSBERÄKNING I'ÖR NORRLANDSSKOGARNA. 



345 



öfvermogen skog, sä kan dennas tillgodogörande vid en sträng tillämp- 



V 



ninu af formeln utdragas öfver mer än loo år, h vilket uppen- 



barligen är orimligt. För att formeln skall bli fullt användbar i prak- 

 tiken är det alltså absolut nödvändigt, att den förknippas med någon 

 garanti mot alltför stor afvikelse från den normala afverkningsåldern. 



Men om detta iakttages, då ger, som jag nyss framhöll, denna enkla, 

 sedan mer än ett sekel bepröfvade metod, ganska nöjaktiga resultat. 



Vid tillämpningen af detta beräkningssätt i 1902 års cirkulär har 

 domänstyrelsen emellertid vidtagit ett par ganska ödesdigra modifikationer. 



Den ena går ut pä, att icke skogens hela virkesmassa utan endast 

 den saludugliga virkesmassan (gagnvirket) skall divideras med halfva om- 

 loppstiden, när man söker årsafverkningen. Verkningarne af denna före- 

 skrift finner man genom att studera gagnvirkets förekomst i normal- 

 skogen. 



C 



B 



u år 



Triangeln ABC betecknar som förut virkesförrådet på en skog med 

 normal åldersklassfördelning från o till u är. Om 2 1 cm. vid brösthöjd 

 är den minsta saludugliga dimensionen, så innehåller skogen under de 

 första årtiondena intet gagnvirke. Först vid t. ex. 50 år uppnår bestån- 

 dets bästa stam minimidimensionen och den följes sedan af öfriga här- 

 skande stammar samt en del af de behärskade. Härigenom stegras 

 gagnvirkesmassan gradvis från 50 till u år. Detaljerna i denna steg- 

 ring känna vi icke, men med samma rätt som vi för hela förrådet an- 

 tagit att stegringen sker rätlinigt, så kunna vi också göra det för gagn- 

 virket, som alltså grafiskt kommer att betecknas af triangeln DBE. 



Med tillämpning af samma tankegång, som vi använde för beräk- 

 ning af hela årsafverkningen, få vi då den ärliga afverkningen af salu- 

 dugligt virke genom att dividera hela skogens gagnvirkesförråd, icke 



