DISKUSSION. : 349 



II. 



Diskussion. 



Bvrächefcn Örtenblad: Jag bär måhända delvis skulden till, att i domän- 

 styrelsens cirkulär tillämpats den beräkningsgrund, som af inledaren kritiserats. 

 Det förhåller sig nämligen så, att, sedan i början af 1 890-talet för ett bolags 

 räkning en trädräkning blifvit gjord och därefter träden värderats i timmer, 

 jag fick i uppdrag att på grund af denna timmervärdering upprätta en af- 

 verkningsberäkning för skogen, så att man närmelsevis fick veta, huru stor 

 mängd af detta timmer, som årligen kunde uttagas uthålligt inom bolagets 

 skogar. Denna uppgift var för mig ny, och den var sådan, att man med 

 tillämpning af de beräkningsgrunder, som dittills användts, icke kunde få ett 

 klart svar på den fråga, som då ställdes till mig. Jag gjorde därför för mig 

 följande resonemang. Vi hafva ett visst förråd på dessa skogar; vi kunna 

 kalla det för .\. Af detta förråd är en del uppskattadt, nämligen det förråd, 

 som gifver timmer. Dessa träd äro räknade och värderade; låtom oss kalla 

 detta förråd, öfverfördt i timmer, för a. Den öfriga delen af förrådet kunna 

 vi kalla för b. Då är timmerförrådet plus den öfriga delen af förrådet lika 

 med det hela, sålunda x = a + b. Jag sade mig vidare, att om förrådet i 

 dess helhet vore normalt, så har jag rätt att på detta förråd tillämpa normal- 

 skogsprincipen för årsafverkningens beräknande. Jag skulle alltså hafva rätt 

 att säga, att förrådet genom halfva omloppstiden gifver mig normal afverkning 



eller att — '- — gifver mig normalt afverkningsbelopp. Men då gifva mig 



0,5 u • 



äfven de två delarna, dividerade med halfva omloppstiden, ett normalt af- 

 verkningsförlopp. Och när de två delarna, delade med halfva omloppstiden, 

 tillsammans gifva mig ett normalt afverkningsförlopp, så ifall afverkningsför- 

 loppet är på det viset normalt, att båda termerna a och b äro normala, 

 hvilket de vid en normal afverkning böra vara, måste också a genom halfva 

 omloppstiden plus b genom halfva omloppstiden gifva normalt afverknings- 

 belopp. Här hade jag endast att göra med a, d. v. s. allenast den del af 

 virkesförrådet, som värderats i timmer. Jag gjorde därför på följande sätt: 

 Jag tog för hvarje hemmansskog det belopp, som var uppskattadt i timmer, 

 och dividerade det med halfva omloppstiden, då jag erhöll det timmerantal, 

 som kunde uttagas på hvarje skog, och angaf de dimensioner — maximi- 

 och minimidimensioner — som voro värderade. Det är möjligt, att man 

 kan göra invändningar mot detta förfarande, men för mig står det ännu klart, 

 att det icke är felaktigt. 



Alltså borde jag få ett normalt belopp af timmer, liksom jag erhöll ett 

 normalt afverkningsbelopp af det öfriga virket, då jag senare för dess be- 

 stämmande gick till väga på samma sätt. 



Detta skulle dock kanske motsägas af den af föredragshållaren uppritade 

 figuren. Äfven jag började rita, och jag sade: Här har jag omloppstiden 

 för det hela: Huru utvecklar sig därunder virkesförrådet till dess beståndet 

 är moget. Jo, beträffande allt virke, som kan uttagas, vare sig gagnvirke eller 

 annat virke få vi anse, att det börjat växa just där aitpekadt på taflan), och det 

 utvecklar sig till den triangel, som föredragshållaren uppritat. Hvar fanns då det 

 gagnvirke, som jag gjorde beräkning öfver, och huru såg det ut, grafiskt beteck- 



