DISKUSSION. 365 



Ofvcrjiii^iiiäslaven Wallmo : Då jag talade om 160 ärig omloppstid var det 

 i sammanhang med jägmästaren Pettersons triangelyta och alls icke i sam- 

 band med den af mig föreslagna metoden för timmerfångstens beräknande, 

 ty vid densamma lår man icke dividera timmerförrådet med halfva omlopps- 

 tidens årantal utan med just det antal år som åtgår för att drifva fram 18- 

 centimeters tinimerämnena till åstundad dimension, 36 cm., hvilket i nämnda 

 exemplet var 107 år. 



Beträffande de oväxtliga skogarne i öfre Norrland är det gifvet, att dessa 

 tyckas böra undandraga sig alla matematiska kalkyler. Ty det är svårt 

 att uppställa matematiska beräkningar angående dem, enär det är så många 

 viktiga faktorer, som därvidlag spela in, såsom huru fort eller långsamt be- 

 stånden i fråga böra afverkas med hänsyn till återväxtens tryggande m. m. 



I fråga om öfre Norrland, som staten genom lagar klafbundit till den 

 grad, som skett, synes staten hafva vissa förpliktelser mot de enskilde, och 

 säkert är, att de enskilde skulle kunna hafva många önskemål att framställa. 

 Jag är visserligen själf statens skogstjänsteman, men jag kan ändå ömma för 

 de enskilde, och när härtill kommer att det finnes så många intressanta och 

 oafgjorda eller tvistiga frågor, som röra Norrlands skogar, så undrar jag, om 

 det icke skulle vara för dessa skogar bäst, om det tillsattes en kommission, 

 så representerad, att både det allmännas och enskildas intressen vore före- 

 trädda. En sådan kommission skulle för visso kunna göra mycket godt, och 

 de enskilda finge på detta sätt tillfälle att framlägga sina önskningar. 



Bvråchefen Öitenblad: Jag kan icke blifva öfvertygad om att formeln är 

 oriktig. Den närmar sig mer och mer det som är erkändt af alla, nämligen 

 att i samma mån dimensionerna sjunka i afseende på det virke, som kan 

 säljas, sä kan också hela virkesförrådet ingå i beräkningen. ."VUtså när jag 



kan tillägga en beräkning , får jag afverkningsberäkningen kompletterad. 



0,5 u 



I öfrigt vill jag påpeka en egendomlighet, nämligen att för allenast ett 

 år sedan påstodos skogarne i Norrland, ja till och med skogarne i hela 

 Sverige i allmänhet vara alldeles för starkt afverkade. Jag försökte då för- 

 svara min åsikt om att åtminstone öfre Norrlands skogar voro fria från öfver- 

 afverkning. Den åsikten har jag fortfarande. Jag tror emellertid ej heller, 

 att afverkningen därstädes är något väsentligt för liten. Men jag anser ock 

 att i den mån förhållandena alltmera utvecklas och i den mån vi börja upp- 

 draga tätare bestånd i stället för de glesa bestånd vi nu hafva, i samma 

 mån kommer afverkningen i Norrlands skogar att stiga. Jag påstod för ett 

 år sedan, att afkastningen från öfre Norrlands skogar skulle stiga och stiga 

 öfver det tal, som jag då trodde skulle utgöra medelafkastningen för dessa 

 skogar. Denna ståndpunkt har jag fortfarande, och det skulle vara gläd- 

 jande, om förhållandena i detta afseende kunde utveckla sig genom de åt- 

 gärder, som herr Wallmo angaf, nämligen därigenom att en kommission till- 

 sattes och äfven därigenom att särskilda taxatorer finge utföra skogsindel- 

 ningarna. Hvad som vidare väsentligen skulle bidraga därtill är den del af 

 frågan, som af herr Kempe framhållits, nämligen att skogsvården måste höjas. 



Jägmästaren Biemberg: Jag vill uttrycka min stora förvåning öfver hvad 

 docenten Hesselman nyss yttrade rörande dikningens inverkan på skogsåter- 

 växten i Norrland. Det är sorgligt att höra, att han och hans vetenskaps- 

 kamrat, docenten Andersson, kommit till ett sådant resultat. Jag har tillbragt 

 en längre tid i Norrland och dess skogar och gjort ganska många undersök- 



