»OM TH. ÖRTENBLAIJS TILLVÄXTUNDERSÖKNINGAR 1 NORRLAND». 43 I 



Att jag till fullo insett detta redan under materialets insamlande, torde 

 framgå däraf, att jag några veckor efter undersökningarnas början i Norr- 

 bottens län vidtog det försigtighetsmåttet att, så ofta tillfälle därtill yppades, 

 insamla uppgifter från material ur normalt utbildade ungskogsbestånd, som 

 uppvuxit å brandfält. Sådana bestånd äro snart sagdt de enda normalbe- 

 stånd, som anträffas i öfre landet, åtminstone i fråga om statens skogar, 

 hvilka icke berörts af den bruksrörelse, som förekommit å skilda ställen i 

 Norrlands kustlandskap och i Dalarna. Materialet från nyssnämnda normal- 

 bestånd är användt dels vid höjdtiilväxtens beräknande för tallen och granen, 

 dels vid bestämmande af metoden för diametertillväxtens beräknande äfven- 

 som vid korrektion af de härvid funna tillväxttalen, i hvilket senare afseende 

 jämväl de beräknade afsmalningstalen för trädstammarna tjänat till ledning. 



Då ofvan påpekade förhållanden varit för Petterson obekanta, har han 

 betraktat hela materialet såsom normalt och utfört granskningen uteslutande 

 från matematisk synpunkt. Granskar man de på sådant sätt erhållna talen, 

 hvilka i Pettersons tabeller betecknats såsom »verklig medeldiameter vid pe- 

 riodens slut», finner man i fråga om trädens ungdomsperiod — det är huf- 

 vudsakligen denna periods tal, som afvika från de af mig beräknade — • bland 

 andra följande uppgifter om tallens diametertillväxt vid i,-, meter: 



.Vldersperiod. Norrbottens län. Västerbottens län. Jämtlands län o. s. v. 



Hvar och en som känner den allmänna gången af ett ungträds utveck- 

 ling, torde utan vidare inse, att dessa tillväxttal äro betecknande för från 

 början undertryckta träd. Ser man ej detta omedelbart, kan man kontrollera 

 sitt omdöme genom att af medeldiametrarna beräkna motsvarande radier och 

 därefter uppdraga koncentriska cirklar för att erhålla en gratisk bild af till- 

 växten för ifrågavarande trädslag inom något af länen och jämföra bilden 

 med brösthöjdstvärsnitt af normalt vuxna ungträd frän samma län eller med 

 tillväxtmedeltal från sådana tvärsnitt. På sådant sätt skall man med full visshet 

 kunna konstatera, att Pettersons medeldiametrar för trädens ungdomsperiod be- 

 teckna abnormt svag tillväxt, och att talen i följd häraf sakna värde, då det gäl- 

 ler angifva medeltal för normal tillväxt, ej blott för trädens ungdomstid utan för 

 hela utvecklingstiden, emedan de ingå i alla af Petterson beräknade medel 

 diametrar. 



Orsaken härtill är emellertid icke att söka i fel hos Pettersons beräk- 

 ning utan i undersökningsmaterialets beskaffenhet. Hade detta varit allt ige- 

 nom normalt, skulle Pettersons tal blifvit riktiga. Men hans metod för 

 medeltalens beräknande hade då sammanfallit med den af mig använda, ty 

 normalt utbildade ungträd hafva inom hela undersökningsområdet uppnätt 

 minst I,; meters höjd under andra decenniet och lämna alltså diametertill- 

 växt vid brösthöjd under samma decennium af sin utvecklingstid, såsom vid 

 undersökningar å ungträd konstaterats. 



Detta konstaterade förhållande gaf anledning till följande beslut angå- 



Sl^ffgsvårds/iirenifigetis Tidskyi/t, tQo6. 3I 



