432 TH. ÖKTENBLAD. 



ende bearbetningen af det insamlade undersökningsmaterialet rörande trädens 

 diametertillväxt: I stället för att ur materialet helt och hållet utesluta alla 

 icke från ungdomen normalt utbildade träd, hvilket vore onödigt, då träden 

 senare utvecklats normalt, betrakta vi dem såsom normala från och med det 

 decennium de vid respektive undersökningsställen lämnat diametertillväxt. 

 Häraf blef en följd, att lillväxtsummorna för respektive decennier blefvo att 

 anse såsom normala, i följd hvaraf den af mig använda metoden för medel- 

 talens beräknande kunde och skulle användas för att talen skulle bibehålla 

 sin natur såsom normala. Detta sätt att sofra materialet erbjöd tillika den 

 fördelen, att någon ovisshet, huruvida ett träd skulle uteslutas eller medtagas, 

 icke behöfde förekomma. Likväl förnekas icke, att anmärkningar mot me- 

 toden kunna framställas. Den erbjöd emellertid enda utvägen, att ur det 

 föreliggande materialet vinna närmevärden för normaltal utan att förkasta 

 någon afsevärd del af materialet. 



När man jämför de på detta sätt erhållna medeltalen med de tal, som 

 undersökta ungträd från normalbestånd lämnade, äro de senare genomgående 

 något större, synnerligast i fråga om Västernorrlands och Gäfleborgs län, 

 hvarest timmerafverkningen inom naturskogarna pågått längre tid än inom 

 öfriga till undersökningsområdet hörande län och i följd däraf utväljandet af 

 profstammar varit förenadt med större svårighet. 



Nu nämnd jämförelse lämnade ledningen vid utförandet af den korrek- 

 tion, som Petterson klandrat. Jämförelsen visade oförtydbart, att det varit 

 berättigadt att öka tillväxttalen för brösthöjdsberäkningarna. Härpå tyder 

 ock det förhållande, att undersökningsmaterialets tillväxt måste på grund af 

 hvad först anförts, anses hafva varit mera allmänt normalt vid 6,5 meters 

 stamhöjd än vid brösthöjd. Men då det tvifvelsutan var försiktigare att verk- 

 ställa den korrektion, som enligt afsmalningstalen befanns vara nödig, genom 

 att minska diametern vid 6,5 meters stamhöjd, ansågs detta senare böra 

 föredragas. Endast i fråga om Västernorrlands och Gäfleborgs län, för hviika 

 en obetydlig korrektion — respektive 14,0 och 11,2 millimeter — erfordra- 

 des, borde på grund af materialets beskaffenhet och för att göra talen mera 

 kommen.surabla med de öfriga länens korrektioner utföras genom höjning af 

 diametern vid brösthöjd med nyss angifna tal. 



De tillväxttal, som på nu meddeladt sätt erhållits, beteckna alltså utveck- 

 lingsförloppet hos träd, som från början uppväxa under för föryngringen och 

 ungskogens vidare utveckling skäligen gynsamma förhållanden å respektive 

 lokaler. De hänföra sig följaktligen till sådana förhållanden, som med ord- 

 nad skogshushållning måste inträda. Pettersons tillväxttal däremot visa, huru 

 träden inom undersökningsområdet utvecklats under ofta ogynnsam föryngring 

 i naturskogen. De förra hänföra sig till skogshushållningens framtid, de se- 

 nare till en tid utan ordnad skogshushållning. 



Härmed anser jag mig hafva i hufvudsak lämnat den förklaring, som i 

 anledning af Pettersons kritik kan vara nödig. Endast beträffande Norrbot- 

 tens län torde ett par ord böra tilläggas. 



I materialet för sistnämnda län ingå något öfver 140 träd, för hviika 

 diametertillväxten icke beräknats ända in till trädens märg, utan omkring 20 

 centimeter af diameterns inre del lämnats oundersökt. Dessa träd hafva här- 

 igenom kommit att först vid högre ålder ingå i tillväxtundersökningarna, 

 ehuru de, fullständigt undersökta, skulle under i regeln flera decennier dess- 



