NOTIS LR. 441 



NOTISER. 



SOMMARENS SKOGSMÖTEN, förutom Föreningens för SkogsTard eiikuvsKon 

 till Norrköping, Jöuåkers häradsallmäuuing och Fiugspong, hvarom närmare kom- 

 mer att meddelas i denna tidskrift, hafva följande skogsvårds- och skogsvaktare- 

 förbuud haft möten innevarande sommar: Hälsinglands skogvaktarefärbund i Ljusdal 

 ■den 5 juni, Smålands skogvSrdsförbund i Veruamo, Dalarnes skogvaktareförlmnd i 

 Falun den 22 och 23 juni i Falun, Södermanlands- Östergötlands skogsvdrdsförbnnd i 

 Norrköping den 4 juli samt Bergslagernas-, Upplands- Gästriklands- och Svenska skogs- 

 vaktareförbiinden i samband med landtbruksmötet i Norrköping den 4 — 6 juli. 



1'ästra Sveriges Skogsvärds/örbunds årsmöte äger rum i Uddevalla den 26 inne- 

 varande juli månad. 



Xorrlands Skogsmannaförbiinds åttonde ordinarie årsmöte hålles i Sundsvall den 

 3 — 4 augusti med utflykt till Trävarubolaget Svartviks sågverk och Sundsvalls Cellu- 

 losafabriker. Följande diskussionsämnen äro uppställda: 



Å'.-o r. Erfarenheten visar, att granen i allmänhet uttränger tallen, hvad bör 

 göras för att upphjälpa tallföryngringen? A":» 2. Har försök gjorts vid skogs- 

 eller platskolning, att genom särskildt konstruerade botttiar, tillvarataga biproduk- 

 ter och hur har detta lyckats? På hvad sätt har bottnen iordningsställts? X:0 j. 

 Vid kolningsplatserna inträffar ju ofta, att tillgång på ris tar slut, finnes vid dylika 

 fall något annat täckämne som kan nöjaktigt ersätta ris.' A':i> 4. Hvilka sorts 

 verktyg äro fördelaktigast vid sådd af skogsfrö, med särskildt afseende för olika 

 marktyper.' A> 5. Då brist på dugliga kolare gör sig allt mera märkbar, frågas 

 om ej Norrlands Skogsmaunaförbund borde till resp. landsting och hushållnings- 

 sällskap söka utverka anslag till kolareskolor inom länen? A':o 6. Tall och gran 

 äro ju de trädslag, som vid export hufvudsakligast komma i fråga, dock frågas, 

 borde ej vid nya kulturer äfven andra trädslag inblandas? iV:o 7. A god skogs- 

 mark förekommer ofta mycket löfskog i barrträdsbestånden, bör vid rationell skogs- 

 skötsel, löfskogen få kvarstå eller borttagas? I senare fallet huru lämpligast till- 

 godogöras? jV:o ö'. Vid laga skifte förekommer ibland, att en hel socken utgör 

 ett enda skifteslag. Det inträffar då, att vissa hemman belägna mot annan socken- 

 gräns måst afstå större eller mindre skogsarealer för erhållande af betesrätt, med 

 anledning häraf frågas, borde icke hela skifteslaget drabbas gemensamt af mark- 

 förlusten och ej enskilda hemman? /V:o g. Under hvilka förhållanden böra fröträd 

 kvarlämnas? Å':o 10. Hvilka skäl tala för och emot egostyckning, särskildt med 

 afseende på upplåtelse af jord till s. k. egna hem och bör något göras för ned- 

 bringande af kostnaderna och undanrödjande af de svårigheter, som nu i många 

 fall förefinnes då man vill egostycka jorden ? X-.o ii. Huru skall man lämp- 

 ligast b3-gga och underhålla hägnader i skog och mark? N:o 12. Hafva några m-a 

 rön och erfarenheter under den eldfarliga tiden innevarande sommar blifvit gjorda 

 beträffande behofvet af observationspunkter med telefonförbindelser från aflägsna 

 skogstrakter och hafva några nya dj-lika anläggningar under året blifvit utförda? 

 Ä':ci ij. Val af styrelse och revisorer samt tvenne personer att jämte ordföranden 

 justera mötets protokoll. JV:o 14. Tid och plats för nästa möte, 



TILL KAMP MOT AMERIKANSKA KRUSBÄRSMJÖLDAGGEN. 



(Pä begäran införes denna notis, ehuru dess innehåll egentligen ej tillhör tidskriftens 



verksamhetsområden.) 



Sjukdomens orsak och utseende. Den framkallas af en parasitsvamp. Framträder 

 å skottspetsarne som ett hvitt mjöl och å bären som en svartbrun päls, ofta fläckvis. 



Sjukdomens invandring. Har härjat i Amerika sedan långliga tider. Iakttogs 

 i Europa först i Irland är 1900 samt i Ryssland och Danmark år 1901. Upptäck- 

 tes i södra Sverige år 1905 på två ställen (Karlshamn och Falsterbo), inkonmien 



