GRANEN VID SIN SYDVÄSTGRÄNS I SVERIGE. 477 



gran som tall. Ju längre bort mot Hallandsgränsen man kommer, desto 

 mer spridd blir granen. Omkring' Angabäck förekommer sålunda gra- 

 nen i mossrik tallskog, men endast såsom spridda och unga träd pä 

 20 a 30 år. 



Men icke blott iakttagelserna i naturen tala för att granen är stadd 

 i en relativt snabb framåtryckning, utan äfven de historiska upplysningar, 

 som varit möjliga att erhålla angående skogarnes beskaffenhet i norra 

 Skåne under forna tider, gå i samma riktning. Den äldsta karta öfver 

 Skåne, där skogarne äro utlagda, torde vara den som år 1684 upprät- 

 tades af ingeniörskaptenen GERHARD BUHRMANN och af hvilken tvenne 

 något olika exemplar förvaras i krigsarkivet. En kopia i ^g af kartan 

 åtföljer en afhandling af ARTHUR SxiLLE, Fälttågen i Skåne 1676 — 79, 

 publicerad i Historisk tidskrift 1901. Kartan synes vara utförd 

 med synnerligen stor omsorg och äfven smärre, mera obetydliga 

 skogar finnas utmärkta. Endast fyra slags skogar är betecknade på 

 kartan nämligen böke-skogh, eeke-skogh,fiirre-skogh och sutirskogh. Med 

 surskog menades bestånd af al, sälg och dylika träd på fuktig mark. 

 Fyrreskogen finns hufvudsakligen inom Örkeneds och Vittsjö socknar, 

 d. v. s. just i dem, i hvilka granen nu har sin största utbred- 

 ning i norra Skåne, och där den nu är fullt allmän. Detta är 

 i sin mån ett bevis på den stora roll, som tallskogen har haft för 

 granens spridning i norra Skåne. Ehuru det tydligen vore förhastadt 

 att af dessa kartans beteckningar vilja sluta till, att granen ej fanns vid 

 den tiden i norra Skåne, talar det dock för, att granen spelade en afse- 

 värdt mindre roll än nu". Med »fiirreskogh» torde väl man icke gärna 

 kunnat afse annan skog än sådan, som hufvudsakligen består af tall. 

 En annan omständighet, som i sin mån talar för att granen sent invan- 

 drat i norra Skåne äro namnen på gårdar och byar. Den ofvannämnda 

 originalkartan är synnerligen rik på namn, och bland dem förekomma 

 talrika sådana, som äro bildade genom sammansättning med namn på 

 träd. Såsom exempel på dylika må nämnas bokeskog^ bökena, östati- 

 böke, bökeberg, bökaberg, bieraböke, hereböket och bököna genom sam- 

 mansättning med böke eller bok, eekholm, ekona och ekehult genom 

 sammansättning med ek, Lilla birke, birkagölet, Stora birke, birkefalla, 

 birkeberga och birkare genom sammansättning med eller härledning af 

 birk eller björk, fyraboa och fiirefallesten genom sammansättning med 

 fur. Vidare förekomma namn som Rönnetorp, ljungarum, Krattebygget, 



' Äfven i andra hänseenden är denna karta af intresse. Så t. e.\. var enligt kartan 

 hela Skånedelen af Hallandsås betäckt af sammanhängande bokskog. Numera intaga som 

 bekant ljunghedarne här en betydande areal. På mänga af Hallandsås ljunghedar, såsom 

 vid Önnarp i Förslöfs socken, finnas dock ännu små bokpurror såsom en kvarlefva frän den 

 forna bokskogen. 



