GRANEN VID SIN SYDVÄSTGRÄNS I SVERIGE. 47g 



sådana viktiga träd som ek och bok, utan man erhåller i regel en upp- 

 räkning af alla de trädslag som användas för gårdens husbehof, såsom 

 till ved, gärdsel och timmer. Sålunda nämnas al, björk, lind, fur och 

 en, hvilket sistnämnda trädslag hade stor användning till gärdsel, men 

 äfven andra trädarter af mindre användning förekomma i beskrifningarne, 

 såsom hassel, vide, rönn och asp, hvarjämte uppgifter alltid meddelas 

 angående ljungmarkernas utbredning. Då uppgifterna äro så noggranna 

 och detaljerade, torde man ha full rätt att använda äfven de negativa 

 uppgifterna, d. v. s. nämnas ej i beskrifningen af gårdens skogar ett 

 eller annat viktigare trädslag, är den slutsatsen, att den ifrågavarande 

 trädarten antingen saknades eller spelat en mycket underordnad roll 

 utan tvifvel fullt berättigad. Granen är i alla händelser ett i flere hän- 

 seenden så viktigt trädslag, att om det vid en gård eller by förekom- 

 mit, åtminstone i nämnvärd mängd, detta skulle hafva anförts i de detalje- 

 rade kartbeskrifningarne. Man kan därför få en föreställning om granens 

 forna utbredning i norra Skåne såväl genom uppgifterna om dess före- 

 förekomst som genom frånvarande af dylika uppgifter. 



I nuvarande tid finnes granen mer eller mindre allmänt i följande 

 socknar, nämligen Vittsjö, Akarp, Visseltofta, Verum, Röke (norra de- 

 len). Farstorp (nordvästra delen), Loshult, Ousby, Hästveda, Glimåkra, 

 Örkened, Broby (nordösta delen), Emitslöf och Hjersås (nordvästra de- 

 larne) samt Äsbo-Fagerhult (nordöstra delen). Om socknarnes läge och 

 omfattning ger kartan ä sidan 483 tillräcklig upplysning. Från 1692 till 

 174g föreligga från de flesta af dessa socknar talrika landtmäterikartor, 

 genom hvilka man kan erhålla en föreställning om de dåvarande sko- 

 garnes sammansättning. 



Här nedan uppräknas de gårdar i hvarje socken, hvarifrån upp- 

 gifter inhämtats, hvarjämte för hvarje socken angifvas de trädarter, som 

 nämnas i kartbeskrifningarne. Talet inom parentes angifver året för 

 kartans upprättande. 



Vittsjö socken. Hårsjö (1692), Furutorpet (1698), Bökhoima (1698), 

 Hackatorp (1698), Weishult (1705), Länsskogen kring Höjalensjö sjö och 

 I"urutorpet (1729), Hannatorp (1739). Trädslag: fur, bok, ek, björk. 



Akarps socken. Torrarp (1705), Mölleröd (1715), Hessleberga (1717), 

 Hågnarp (1719), Hillarp (171g). Trädslag: furu, bok, ek, björk, al, 

 hassel, en. 



Visseltofta sfi. Gräsljunga (1699), Drakeberga (1700), Kylle(i705), 

 Björkeräs (1705), Bodarp (1708). Trädslag: fur, bok, al, en samt gran 

 vid Kylle. 



Verums sn. Tågarp (1739), Horsaskog (1739), BoUberöd (1739), 

 Gubbarp (1739), Slätthulta (1739), Thorstorp (1739), Hagnarstorp (1739), 



Sko^svåräsfbreningens Tidskri/t, tgoö. ■Jj. 



