TJÄNSTER OCH FÖRORDNANDEN. 525 



TJÄNSTER OCH FÖRORDNANDEN. 



K. Skogsinstitutet. K. M:t har till lektor i naturvetenskapliga ämnen vid 

 skogsinstitutet utnämnt och förordnat botanisten vid statens skogsförsöksaustalt fil. 

 doktor Carl P"ilip Gunnar Andersson. Till lärare i agronomi vid institutet har för- 

 ordnats reservunderlöjtnanten och agronomen K. Fr. .adelsköld. 



Statens skogsförsöksanstalt. Till botanist efter till lektor utnämnde G. An- 

 dersson har förordnats assistenten vid sagde försöksanstalt, fil. doktor Henrik Iles- 

 selman. 



Att tillsvidare under ledigheten efter doktor Hesselman bestrida assistentbe- 

 fattningen inom botaniska atdelningen vid Statens skogsförsöksanstalt har förord- 

 nats fil. lic. Carl Skottsberg. 



.\ssistentbefattningen inom forstliga afdelningen vid .sagda anstalt sökes af extra 

 jägmästarne O. Modin, F. .\minoff och fil. kand. Wibeck. Under ledigheten bestri- 

 des nämnda befattning af Aminoff. 



Wilhelmina revir. Till jägmästare i nämnda revir har K. JLt utnämnt och 

 förordnat skogsingeniören, e. jägm. D. Frj-kman. 



Karlstads revir. Till biträdande jägmästare har K. Domänst3-relsen förordnat 

 e. jägm. Erik Danielsson. 



af utsyningskostiiaden mellan staten och skogsägaren varit af lagstiftaren åsyftad, Konungens 

 befallningshafvande icke kunde finna annat, än att sökandebolaget hade fullt fog for sitt 

 yrkande. 



Doniänstyrelsen anför bl. a. följande: »För klargörande af frågan hvad som i 

 I § .if skyddsskogslagen afses med uttrycket lutsyning» torde Domänstyrelsen få erinra, 

 att i gällande skogsförfattningar i allmänhet en bestämd skillnad göres mellan de två be- 

 greppen utsyning och stämpling. 



Detta framgår bland annat ur § 191 nåd. instruktionen för skogsstaten den 29 nov. 

 iSSg och 46 § af nåd. förordningen den 26 jan. 1S99 angående hushållnhigen med de all- 

 männa skogariie i riket, af hvilka stadganden tillika synes, att stämpling ej alltid åtföljer 

 utsyning. .\fven i 49 § al sistnämnda nåd. förordning äro de tvä uttrycken använda Ined- 

 vid hvarandra. I nåd. brefvet den 29 nov. 1SS9 angående ny reglering af skogsstaten m. 

 m, omförmäles utsyningsafgifter såsom bestående i vissa afgifter för hvarje åt därtill beriit- 

 tigad å t. ex. kronohemman, nybygge och skattehemman med inskränkt dispositionsrätt öfver 

 skogen utsynadt bjälk- eller sägtimmerträd, men därförutom, skall enligt 56 § mom. I i 

 1S94 års fölberörda nåd. skogsförordning, nödig handtlangning bekostas af utsyningstagaren. 

 Äfven i den samma dag som skyddskogsslagen utfärdade nåd. förordningen ang. åtgär.-ler 

 till förekommande af öfverdrifven afverkning af ungskog inom Västerbottens och Norrbottens 

 län göres — åtskillnad mellan utsyning och s'.ämpling. 



Utsyningen eller åtgärden att utvisa, hvad som får afverkas. utföres aif skogstjänste- 

 mannen själf och erfordrar ingen handtlangning, hvareniot till stämplingen, vd hvilken ut- 

 synade träden åsättas märken medelst stämpelhammare, tydligtvis behöfves manskap, och det 

 är kostnaden för aflönande af detta stämplingsmanskap, hvarom nu är fråga, hvilket ock 

 Länsstyrelsen i sitt underd. utlåtande framhållit. 



Då nu I § af lagen angående skyddsskogar innehåller, att utsyning verkställas pä 

 statens bekostnad af skogsstatens tjänstemän, bör detta endast innebära, att staten bekostar 

 ersättningen till dessa tjänstemän, men icke, att staten bekostar jämväl den till stäiiipli}i!;en 

 erforderliga handtlangningen. Domänstyrelsen anser tlärföre, att ansökningen saknar ^töd 

 i lagen och finner ytterligare skäl för dess afstyrkande däruti, att ägare till eller afverknings ■ 

 riittsinnehafvare å här ifrägavar.ande skogar före skyddsskogslagens tillkomst eller trädande 

 i kraft vid saluafverkningar lära i regel hafva låtit p.i egen bekostnad utmärka de träd som 

 skulle fällas, hvartdi ytterligare må erinras att om staten bekost.ade älven handtlangningar, skogs- 

 iigarne kunde utan risk på egna kostnader begära utsyning a trakter, hvarest med hänsyn 

 till skogens återväxt och framtida bestånd ingen afverkning för afsalu kunde ifrågakomma 

 och sålunda åstadkomma onödig kostnad för staten och tidsspillan för tjänstemännen. 



