SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT I906, IT. II. 



Skyddsskogar på Gottland. 



Af Sam Sylvan. 



Benämningen skyddsskogar har man hittills gifvit åt skogar, belägna 

 i närheten af fjällregionen i Jämtland eller intill flygsandsfälten inom 

 södra delarna af Sverige. Särskildt fjällskogarna lämna nämligen ett 

 verksamt mekaniskt skydd mot uttorkande, isande fjällvindar och hindra 

 det kala fjällområdet att inkräkta på den produktiva markens bekostnad. 

 Man kan därför säga, att skyddsskogarna själfva behöfva skydd för att 

 kunna äga bestånd. 



Det är hufvudsakligen för Jämtlands län, som »lag, angående skydds- 

 skogar» blifvit tillämpad, hvilken lag afser att befordra en sparsam och 

 insiktsfull afverkning inom dessa för hela landskapets utveckling nödvän- 

 diga .skogsbälten. Dock finnas äfven inom andra landskap skogar, hvilka 

 hafva samma betydelse och utseende som de jämtländska skyddssko- 

 garne, och hvilka från statens sida fordra ett snabbt ingripande och ett 

 kraftigt skydd för att icke blifva sköflade — till men för den närlig- 

 gande bygden och åkerbruket. På ön Gottland finnas vissa växtområden,' 

 hvilka kunna anses hafva skyddsskogsnatur, nämligen hällmarkerna, be- 

 stående af närmelsevis vågräta ytor af kalksten, öns hufvudsakliga yngre 

 berggrund. 



När kalkhällen legat i dagen en längre tid, blir den på ytan ut- 

 bränd af solen, hård och vittrar blott i ringa grad. Den är likväl ge- 

 nomdragen af sprickor, i hvilka en sparsam växtlighet, bestående af låg- 

 växta, buskiga martallar och mattor af den typiska skyddsskogväxten 

 Arctostaphylos uva ursi trifvas. Tallen, som är det öfvervägande träd- 

 slaget, har tillpassat sig efter den karga växtplatsen, så att dess rot- 

 system, liksom granens, tränger ned i de talrika klippskrefvorna. De.ss 

 grenar bilda ofta nog en sammanhängande matta kring trädets rot. Dock 

 förmå icke grenarne hos tallen bilda afläggare för att därigenom föryngra 

 sig såsom fallet kan vara med granen. På dessa s. k. hällar finnas lik- 



' En del fackuppgifter äro hämtade ur »Gottlands v.Hxt topografi ocli växtgeografi med 

 en karta» af Karl Johansson — Gottlands främste växtkännare. 



