KOOPERATIV SKOGSHUSHÅLLNING I FINLAND. 54 1 



praktiken kunde ändras så, att hans skuld indrages från de senare ut- 

 fallande inkomsterna — och den delägare, hvars skogsvärde öfversteg 

 hans andel uti den gemensamma skogen fick öfverskottet godtgjordt 

 eller kunde senare få räkna sig detta till godo vid senare utfallande in- 

 komster. Ett sålunda startadt andelslag, som måste sammansluta sig 

 för en längre tidsperiod, helst ,50 år, skötte sin skog efter gemensam 

 plan, försålde skogen till gemensam vinst, hvarvid hvar delägare fick 

 del af vinsten i proportion till sin andelsstorlek. Det kunde bilda ge- 

 mensamma reservfonder, som anlitades för införande af förbättringar i 

 hushållningen, till förskotterande af vinstandelar för sådana delägare, 

 som ej voro i tillfälle att vänta på försäljningstiden. Det kunde såle- 

 des erbjuda alla de fördelar för delägarna som nu åtnjutes af ägare till 

 stora skogspossesioner, som ej äro beroende af en enskild spekulant, utan 

 alltid kunna påräkna konkurrenter, då de kunna försälja större partier 

 med ens och som i medvetenhet om ekonomiskt ryggstöd ej behöfva 

 realisera sin vara till underpris. 



Redan af denna korta relation framgår att planen, som verkar till- 

 talande vid första ögonkastet, vid närmare granskning befinnes äga en 

 hel mängd svagheter, som göra, att den i närmaste framtid ej kan så- 

 som sådan verkställas. Den markreduktion, som sättes till grund för 

 det hela, är redan en stötesten, en sammanslutning för t. ex. 50 år en 

 annan, andra att förtiga. Men kan man ej tänka sig, att man nöjer 

 sig med enklare medel, medan man sträfvar till idealet, som i ofvan 

 framställda plan framlagts? 



Man kan godt tänka sig, att det finnes enklare former, som till en 

 början böra försökas och som kunna ha mycket af samfällighetsidéns 

 goda sidor med sig. Sådana former, hvari en början kunde göras och 

 som redan af allt att döma i närmaste framtid i Finland komma att 

 tillämpas, är en sammanslutning af hemmansägare för anställande af 

 gemensam skolad skogvaktare, en öfverenskommelse om att de under 

 en viss kortare tid endast i samråd med hvarandra försälja sin skog 

 — således ej uppträda som konkurrenter utan understödja hvarandra — , 

 en öfverenskommelse om, att från försäljningsvinsten afstå en viss pro- 

 cent till skogens vård samt en öfverenskommelse om, att under viss 

 tid, som till en början på försök kunde tagas endast till c:a 10 år, un- 

 derordna hushållningen i skogen en gemensam efter afsättningsförhål- 

 landena lämpad plan. 



Hvilka former den samfällda skogshushållningen slutligen kommer 

 att taga är ju rätt svårt att förutse, men att den i någon form med 

 det första kommer att uppträda är säkert. D:r Gebhard har från de 

 mest olika håll fått anmodan att ge klafven till arbetet och i några 



